L3D Effektmåling - Ejendomsviden.dk
L3D Effektmåling - Ejendomsviden.dk
L3D Effektmåling - Ejendomsviden.dk
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TEKNOLOGISK<br />
INSTITUT<br />
<strong>Effektmåling</strong> i Digital Projektplanlægning<br />
Søren T. Jakobsen, Teknologisk Institut<br />
Jan L. Andresen, Teknologisk Institut<br />
Anders Thomsen, Teknologisk Institut<br />
Februar 2007
Indhold<br />
1. Baggrund for effektmålingen............................................................................................ 1<br />
1.1. <strong>Effektmåling</strong>ens metode og datagrundlag ............................................................................................ 2<br />
1.2. Det teknologiske lan<strong>dk</strong>ort .................................................................................................................... 3<br />
2. Hovedresultater ................................................................................................................. 6<br />
3. Fire afprøvningssager....................................................................................................... 9<br />
4. Barrierer for digital projektplanlægning........................................................................ 11<br />
4.1. Ny teknologi og nye arbejdsmetoder kræver in<strong>dk</strong>øring ..................................................................... 11<br />
4.2. Uklar gevinst og omkostningsstruktur................................................................................................ 12<br />
4.3. Mangel på krav til data og standarder og fælles retningslinjer........................................................... 12<br />
4.4. Branchens træghed og vanetænkning................................................................................................. 14<br />
5. Gevinster ved digital projektplanlægning ..................................................................... 15<br />
5.1. Bedre udgangspunkt for projektering................................................................................................. 15<br />
5.2. Digital projektering optimerer værdikæden ....................................................................................... 16<br />
5.3. Digital projektering kan give bedre og mere forståeligt udbudsmateriale.......................................... 18<br />
6. Ressourceforbrug............................................................................................................ 20<br />
6.1. Udgangspunktet for analysen ............................................................................................................. 20<br />
6.2. Opsummering af de historiske data .................................................................................................... 20<br />
6.3. De 4 gennemførte projekter................................................................................................................ 22<br />
6.4. Opsummering af analyseresultaterne.................................................................................................. 22<br />
7. Tekniske udfordringer for digital projektplanlægning ................................................. 23<br />
8. Potentialer og udviklingsmuligheder............................................................................. 25<br />
8.1. Forudsætninger for digital projektplanlægning .................................................................................. 25<br />
9. Bilag A: Evalueringer fra afprøvningssagerne ............................................................. 28<br />
10. Bilag B: Udviklingsgruppens vurderinger af mulige effekter og perspektiver ........ 53
1. Baggrund for effektmålingen<br />
Baggrunden for effektmålingen er, at sbs for Grundejernes Investeringsfond, GI har gennemført<br />
et digitalt opmålingsprojekt sammen med bl.a. Landmålergården. Landmålergården har<br />
udviklet et digitalt opmålingsværktøj som omdanner en digital opmåling af eksisterende bygninger<br />
foretaget med fx laserscannere til en objektmodel, der kan eksporteres til et modelleringsværktøj.<br />
Denne objektmodel efterfølgende som digitalt grundlag for planlægning af renoveringssager.<br />
Det udviklede 3D værktøj fra Landmålergården, er et avanceret værktøj, der primært retter sig<br />
mod de større renoveringssager. Der er behov for at have et 3D værktøj, som også adresserer<br />
de små og mellemstore renoveringssager. SBI har udviklet et sådant 3D værktøj, som vil kunne<br />
adressere dette segment.<br />
sbs har ønsket at fortsætte arbejdet omkring digital opmåling og afdække, hvorledes disse<br />
værktøjer kan blive udbredt i markedet til gavn for renoveringssager og de involverede virksomheder.<br />
sbs har fået etableret et strategisk samarbejde med Erhvervs- og Byggestyrelsen omkring dannelse<br />
af renoveringssøjlen i det digitale byggeri, for at få det digitale byggeri til at adressere<br />
både nybyggeri og renovering.<br />
sbs er ansvarlig for indsatsområdet ’Digital Renovering’, som skal virkeliggøre en sammenhængende<br />
digitalisering af arbejdsprocesserne i forbindelse med bygningsrenovering – fra<br />
registrering og opmåling til digital licitation. Projektets langsigtede perspektiv er at opnå økonomisk<br />
gevinst for renoveringssektoren gennem digitalisering af renoveringsprocessen. Projektet<br />
gennemføres i perioden 2005-2007.<br />
<strong>Effektmåling</strong>en skal identificerer potentiale og sikre fremtidigt fokus på digital projektplanlægning<br />
Formålet med effektmålingen i ’Digital projektplanlægning’ er for det første at identificere<br />
potentialet i digital projektplanlægning lige fra den digitale opmåling til det digitale udbud.<br />
Dernæst er det effektmålingens opgave at sikre et fremtidigt fokus på digital projektplanlægning<br />
og brugen af IKT-værktøjer i renoveringsprojekter<br />
Resultatet af effektmålingen er, at opgøre og synliggøre både de kvalitative og kvantitative<br />
effekter/erfaringer, der er forbundet med anvendelsen af 3D teknologier i projektplanlægning<br />
i renoveringssager. Effekterne opgøres både for byggeprojekterne og det samlede udviklingsprojekt.<br />
Dernæst skal effektmålingen udvikle et effekt-evalueringsværktøj, som vil kunne benyttes<br />
både af forsøgsdeltagere og af andre virksomheder i renoveringssager. Værktøjet skal opgøre<br />
ressourceforbrug og effekter for den enkelte arbejdsfunktion, virksomhed og projekt ved brug<br />
af 3D objektorienterede modeller til digital projektplanlægning i renoveringssager.<br />
Endelig skal effektmålingen formidle erfaringer om effekter og god praksis fra effektmålingen<br />
til andre aktører i byggebranchen.<br />
1
1.1. <strong>Effektmåling</strong>ens metode og datagrundlag<br />
Udgangspunktet for effektmålingen er oplysninger indsamlet på baggrund af fire renoveringssager,<br />
hvor digital projektplanlægning er anvendt samt på baggrund af en nedsat udviklingsgruppe<br />
bestående af forskellige interessenter.<br />
<strong>Effektmåling</strong>en skal opgøre og synliggøre effekterne af en sammenhængende digitalisering af<br />
processen lige fra registrering og opmåling til digital udbud/tilbud.<br />
Projektforløbsmodel strukturer dataindsamlingen og evalueringsskemaet<br />
Opstillingen af en projektforløbsmodel ligger til grund for evalueringsskemaet og har struktureret<br />
indsamlingen af oplysninger fra henholdsvis de fire afprøvningssager samt fra udviklingsgruppen.<br />
Projektforløbsmodellen er opbygget af de forskellige hovedfaser og aktiviteter i<br />
den samlede proces herunder bl.a. opmåling og registrering, udveksling/aflevering af opmålingsresultater<br />
til udførende/myndigheder samt projektering og licitation.<br />
Projektforløbsmodellen inddeler processen i 3 hovedfaser med følgende aktiviteter:<br />
Fase 1: Digital opmåling<br />
1.1 Forberedelse af digital opmåling<br />
1.2 Digital opmåling og registrering<br />
1.3 Udveksling/aflevering/modtagelse af opmålingsresultater<br />
Fase 2: Digital projektering<br />
2.1 Anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller<br />
2.2 Evt. opdatering af data undervejs<br />
2.3 Digital projektering<br />
2.4 Udveksling af digitalt tegningsmateriale ift. myndighedsbehandling og bygherre<br />
2.5 Udarbejdelse af digitalt udbudsmateriale<br />
Fase 3: Gennemførsel af digitalt udbud/tilbudsafgivning<br />
3.1 Gennemførsel af digitalt udbud ved brug af tilbudsportal<br />
3.2 Aflevering af tilbud på udbudsportal<br />
3.3 Valg af vindende entreprenør<br />
Formålet med projektforløbsmodellen er at skabe overblik over de faser og aktiviteter, som<br />
indgår i et projektforløb.<br />
Projektforløbsmodellen har samtidig struktureret, hvilke effektmålepunkter og effektspørgsmål,<br />
der har indgået i effektmålingen. Det drejer sig bl.a. om spørgsmål omkring hvilke IKTværktøjer,<br />
der er anvendt, hvilke forskelle, der er i forhold til et traditionelt projekt, hvilke<br />
gevinster og udfordringer, der er forbundet med aktiviteten samt hvilket ressourceforbrug, der<br />
har været.<br />
Opstillingen af projektforløbsmodellen er blevet udformet i dialog mellem sbs og Teknologisk<br />
Institut. Afprøvningssagerne og de konkrete byggeprogrammer har udgjort en væsentlig del af<br />
baggrundsmaterialet for projektforløbsmodellen.<br />
2
Sammenlignende analyser af effekterne af digital projektplanlægning -<br />
For at kunne opgøre og synliggøre effekterne af en sammenhængende digitalisering må effekterne<br />
sættes i forhold til noget. Virksomhederne, der deltager i afprøvningssagerne, er derfor<br />
blevet bedt om at opgøre effekterne i afprøvningssagerne ved at sammenholde dem med sammenlignelige<br />
processer/opgaver i sager, hvor de ikke har benyttet 3D-teknologier.<br />
- også i forhold til ressourceforbruget<br />
De deltagende virksomheder er yderligere blevet bedt om hver især at udvælge tidligere sager/arbejdsopgaver,<br />
som kan bruges til at sammenligne ressourceforbruget i forløbet af afprøvningssagen.<br />
Oplysninger om ressourceforbruget i tidligere sager er fremsendt til sbs og<br />
Teknologisk Institut og ligger til grund for de økonomiske analyser af ressourceforbruget i<br />
kapitel 6.<br />
Udfaldet er en effektmåling baseret på erfaringer<br />
Efter igangsættelsen af afprøvningssagerne er de deltagende virksomheder (dvs. bygherre<br />
samt arkitekter og rådgivende ingeniører) blevet bedt om at opgøre de kvalitative og kvantitative<br />
effekter af 3D-teknologiens anvendelse og nedfælde deres kommentarer og erfaringer i<br />
evalueringsskemaet.<br />
Evalueringsskemaet er web-baseret, og de deltagende virksomheder, har indskrevet deres besvarelser<br />
og data i elektronisk form. De deltagende virksomheder har selv udpeget en dataindsamlingsansvarlig<br />
person, som skulle besvare evalueringsskemaet.<br />
Med udgangspunkt i resultaterne fra evalueringen blev der i forlængelse heraf gennemført<br />
telefoniske opsamlingsinterviews med den dataindsamlingsansvarlige person i virksomhederne<br />
i afprøvningssagerne. De telefoniske opsamlingsinterviews havde til hensigt at uddybe<br />
besvarelserne, rette uklarheder eller manglende data, få overordnede vurderinger og identificere<br />
”blinde vinkler”. Kort sagt var hensigten bag telefoninterviewene at løfte blikket ud over<br />
besvarelserne fra evalueringerne.<br />
Samtidig med at de deltagende virksomheder besvarede evalueringsskemaet, blev udviklingsgruppen<br />
for digital projektplanlægning også bedt om at opgøre de potentielle gevinster anvendelsen<br />
af digital projektplanlægning har for de forskellige deltagende parter i processen.<br />
Resultater og konklusioner i effektmålingen af således blevet til på baggrund af oplysningerne<br />
fra henholdsvis de virksomheder, som deltog i afprøvningssagerne samt oplysninger fra udviklingsgruppen<br />
for digital projektplanlægning.<br />
1.2. Det teknologiske lan<strong>dk</strong>ort<br />
Udover de udviklede og afprøvede teknologier fra Landmålergården og SBI anvender byggeriets<br />
primære aktører (bygherrer, arkitekter, ingeniører og entreprenører) et antal IKTløsninger,<br />
der hver især understøtter en eller flere processer i byggeriets livscyklus.<br />
Cyber Com Consulting har under indsatsområdet Digital Projektplanlægning i regi af sbs<br />
gennemført en skanning af markedet og udarbejdet et teknologisk lan<strong>dk</strong>ort over disse IKTløsninger.<br />
3
Det teknologiske lan<strong>dk</strong>ort udgøres i dag af en mængde selvstændige løsninger, som i de fleste<br />
tilfælde kun kan udveksle data ved hjælp af import/eksport-funktioner. Den begrænsede integration<br />
imellem eksempelvis CAD-løsninger og kalkulationssystemer medfører bl.a. risiko for<br />
datatab og manglende sporbarhed af data. En veldefineret standard for dataudveksling og integration<br />
som IFC-formatet er under udvikling og implementering, men der er stadig væsentlige<br />
barrierer.<br />
PROGRAM<br />
Bygherre<br />
Rådgivere<br />
Tekstbeh.<br />
Regneark<br />
Det teknologiske lan<strong>dk</strong>ort i dag<br />
PROJEKTERING<br />
Arkitekt<br />
Rådg. ingeniør<br />
Myndigheder<br />
Opmålingsløsninger<br />
CAD<br />
Visualiseringssystem<br />
Beregningssystem<br />
Beskrivelsessystem<br />
Tekstbehandling<br />
Visionen for det teknologiske lan<strong>dk</strong>ort er, at alle processer i byggeriets livscyklus er understøttet<br />
af IKT-løsninger, der udveksler data gennem en objektorienteret modelserver, og at<br />
disse data følger byggeriet i hele dets levetid (se figur neden for).<br />
4<br />
UDFØRELSE<br />
Entreprenør<br />
Håndværkere<br />
Kalkulationssystem<br />
Beskrivelsessystem<br />
Planlægningssystem<br />
CAD<br />
Regnskabssystem<br />
Tekstbehandling<br />
DRIFT<br />
Driftsherre<br />
Håndværkere<br />
DV-system<br />
CAD<br />
Regnskabssystem
Visionen for det teknologiske lan<strong>dk</strong>ort<br />
FACILITIES<br />
MANAGE-<br />
MENT<br />
PRODUK-<br />
TIONS-<br />
STYRING<br />
LOGI-<br />
STIK<br />
PROCES-<br />
MODELLER<br />
Data-<br />
integration<br />
5<br />
BYGNINGS-<br />
MODELLER<br />
Intelligente modeller<br />
UDBUD<br />
TILBUD<br />
KON-<br />
TRAKT<br />
Kilde: Jesper Vaupel, Byggeinformatik<br />
ØKONOMI.<br />
Mængde- &<br />
prisstyring<br />
PRODUKT-<br />
MODEL-<br />
KATALOGER<br />
VISUALI-<br />
SERING<br />
PROJEK-<br />
TERING &<br />
SIMULERING
2. Hovedresultater<br />
Til trods for at en del forhindringer står i vejen for den fulde udnyttelse af digital projektplanlægning,<br />
er der en række potentielle gevinster ved brug af digital projektplanlægning. I dette<br />
afsnit præsenteres effektmålingens hovedresultater.<br />
Barrierer for anvendelsen af digital projektplanlægning<br />
Fire overordnede barriererne for digital projektplanlægning er blevet identificeret i forbindelse<br />
med effektmålingen.<br />
Ny teknologi og nye arbejdsmetoder tager tid at vænne sig til<br />
Anvendelse af digital projektplanlægning betyder, at rådgivere, bygherrer og entreprenører<br />
skal til at vænne sig til en række nye tekniske værktøjer samt nye arbejdsmetoder. Alt dette er<br />
tidskrævende og kræver en vis form for indlæring og in<strong>dk</strong>øring. Den første barriere for den<br />
optimale implementering af digital projektplanlægning skal altså findes i, at der er tale om ny<br />
teknologi og nye arbejdsmetoder forbundet en vis in<strong>dk</strong>øringsperiode.<br />
Aktører kan ikke klart identificere mulige gevinster og omkostninger<br />
Hvad angår fordelingen af gevinster og omkostninger, der er forbundet med digital projektplanlægning,<br />
så udgør dette også en barriere for anvendelse af værktøjerne. Det er uklart for<br />
de forskellige parter, der indgår i den digitale projektplanlægning, hvilke gevinster, der præcist<br />
er, hvem de tilfalder og hvem, der skal betale for deres realisering. Den anden barriere<br />
som står i vejen for anvendelsen af digital projektplanlægning knytter sig således til incitamentsstrukturen,<br />
og består i parternes manglende fornemmelse for fordelingen af omkostninger<br />
og gevinster.<br />
Manglende retningsliner og fælles standarder får parter ud af takt<br />
Endnu er der kun få fælles retningslinjer for indsamling og registrering af data, behandling af<br />
data, kvalitetssikring, modelopbygning/modeltegning og gennemførelsen af udbud/tilbudsgivning.<br />
Resultatet er at byggeprojektets parter kan have vidt forskellige opfattelser<br />
af hvordan et renoveringsprojekt skal gennemføres. Ligeledes kan manglen på fælles standarder<br />
og retningslinjer betyde, at der anvendes forskellige tekniske tilgange, som ofte ikke<br />
tilsikrer optimalt samarbejde. Det er dog en udfordring at fastlægge fælles standarder og retningslinjer,<br />
idet en del af disse vil være forskellige fra projekt til projekt. Manglende standarder<br />
og fælles retningsliner er derfor en barriere for realiseringen af de potentielle gevinster<br />
ved anvendelse af digital projektplanlægning.<br />
Træghed og vanetænkning skal overkommes<br />
En fjerde og sidste barriere som kunne afholde virksomheder i renoveringsbranchen fra at<br />
benytte digital projektplanlægning kan findes i branchens træghed og vanetænkning. Opfattelsen<br />
af, at det er overdrevet at bruge digital projektplanlægning i forbindelse med renoveringssager<br />
kan være en umiddelbar stopklods for de nye værktøjer. Af ren vane opfatter mange i<br />
renoveringsbranchen, at de adskiller sig fra resten af byggebranchen. Det digitale byggeri har<br />
derfor svært ved at finde fodfæste i branchen.<br />
6
Potentielle gevinster ved anvendelsen af digital projektplanlægning<br />
Overkommes de fire overordnede barriere, der vurderes at kunne hindre anvendelsen af digital<br />
projektplanlægning, vil det være muligt at realisere en række potentielle gevinster.<br />
Giver bedre udgangspunkt for projektering og leverance<br />
Digital projektplanlægning sker med udgangspunkt i en sikrere og mere præcis opmåling, som<br />
giver en nøjagtig og retvisende model for det videre arbejde. Værktøjerne i den digitale projektplanlægning<br />
sikrer et bedre kendskab til bygninger i form af gode beskrivelser af samlingsdetaljer<br />
samt af føringsveje for installationer. På grund af bedre registrering og opmåling<br />
samt større fokus på gennemførelsen af den samlede proces forskubbes ressourcebelastningen<br />
ved anvendelse af digital projektplanlægning til tidligere i forløbet sammenlignet med et traditionelt<br />
projekt. Til gengæld resulterer dette i et langt bedre vidensniveau i projektet samt et<br />
bedre udgangspunkt for projektering og leverance.<br />
Optimerer værdikæden – fra bygherre til entreprenør og fra opmåling til udbud/tilbud<br />
En anden potentiel gevinst ved anvendelse af digital projektplanlægning, er den generelle<br />
værdikædeoptimering som følger heraf. Værktøjerne i forbindelse med digital projektplanlægning,<br />
giver muligheden for at visualisere renoveringsprocessen gennem objekttegningerne.<br />
Visualisering er en væsentlig kilde til forståelse og dialog mellem projektets parter og digital<br />
projektering skaber således sammenhængskraft både imellem de forskellige faser i projektet<br />
samt imellem de forskellige parter.<br />
Den bedre kommunikation og større forståelse mellem parterne i et byggeprojekt resulterer<br />
desuden i færre fejl, misforståelser og tvister imellem parterne.<br />
I forbindelse med gennemførelsen af digitalt udbud/tilbudsafgivelse er der potentielle gevinster,<br />
der kan realiseres. Systematisk registrering samt et styrket informationsgrundlag giver<br />
bedre udbud og tilbud, som i mindre grad bærer præg af misforståelser og misfortolkninger.<br />
Ressourcebelastningen forskubbes til tidligere stadier i projektet end ellers<br />
Ressourcebelastningen har vist sig at ligge tidligere i projekterne end normalt i traditionelle<br />
renoveringsprojekter.<br />
I analysen af ressourceforbruget i projekterne på basis af det historiske datamateriale kan det<br />
konstateres at der er opnået en reduktion i ressourceforbruget i det projekt, der har anvendt<br />
Landmålergårdens digitale opmålingsværktøj. Dog bør det bemærkes at Landmålergårdens<br />
ressourceforbrug ikke indgår i denne analyse.<br />
Der er fra de sagsansvarlige i projekterne udtrykt, at der generelt set er anvendt flere ressourcer<br />
i den digitale projektplanlægning primært fordi indlærings- og in<strong>dk</strong>øringsfasen har været<br />
ressourcekrævende.<br />
Endnu en del tekniske udfordringer står i vejen<br />
Der er stadigvæk en del tekniske forhindringer som står i vejen for den optimale anvendelse af<br />
digital projektplanlægning. Software løsningerne som er på markedet i dag er ikke udviklet<br />
med henblik på digital projektplanlægning. Dette skaber en del problemer og gør værktøjerne<br />
svært anvendelige.<br />
7
Derudover er det også vanskeligt at dele data mellem forskellige programmer og parter. Forskellige<br />
filformater og udvekslingsmedier befinder sig i øjeblikket også i en udviklingsfase<br />
der bevæger sig hen imod større brugervenlighed og driftssikkerhed. I øjeblikket er 3Dprojektering<br />
ikke betjeningsvenligt eller helt uden komplikationer.<br />
Fokus er på digital projektplanlægning – men der er endnu lang vej tilbage<br />
Projektet med digital projektplanlægning har rettet fokus mod anvendelsen af digitale værktøjer<br />
i renoveringsbranchen. Alle deltagerne i projektet udtrykker samstemmende store forventninger<br />
til anvendelsen af de digitale værktøjer i fremtiden og at projektet har åbnet deres øjne<br />
for de potentielle gevinster som kan opnås.<br />
8
3. Fire afprøvningssager<br />
Der er udvalgt 3 rådgiverteams, som hver gennemfører et renoveringsprojekt, hvor Gentofte<br />
Kommune er bygherre samt et projekt som SBS selv har igangsat.<br />
Rådgiverteams er sammensat af følgende parter:<br />
• Arkitektfirmaet Hou & Partnere, NIRAS Rådgivende Ing. og Planlæggere og Landmålergården<br />
• Arkitektfirmaet Kegel & Sciera og Damgaard Rådgivende Ing. A/S<br />
• B+ arkitekter & designere og COWI A/S<br />
De fire afprøvningssager for digital projektplanlægning er:<br />
• Hyldegårdsvej og Stolpegårdsvej (Arkitektfirmaet Hou & Partnere, NIRAS Rådgivende<br />
Ing. og Planlæggere og Landmålergården)<br />
Disse to projekter er principielt gennemført på samme måde – hvorfor de beskrives<br />
samlet.<br />
• Ungdomsskolen (Arkitektfirmaet Kegel & Sciera og Damgaard Rådgivende Ing. A/S)<br />
• Tjørnegårdsskolen (B+ arkitekter & designere og COWI)<br />
• Ny Kongensgade / Vestervoldgade (sbs)<br />
Byggeprojekt ”Hyldgårdsvej 11A-D” og ”Stolpegårdsvej”<br />
Henholdsvis 22 lejemål med etablering af 14 badeværelser og 10 lejemål med etablering af 8<br />
badeværelser.<br />
I disse afprøvningssager blev der udført digital opmåling med <strong>L3D</strong> som projekteringsgrundlag.<br />
Byggeprojektet ”Ungdomsskolen”<br />
Genopretning/renovering af 6 bygninger:<br />
• Tagrenovering/udskiftning<br />
• Indvendige og udvendige malerarbejder<br />
• Reparation af murværk og puds<br />
• Diverse mindre ombygninger<br />
• Energi forbedrende foranstaltninger<br />
I projektets opmålingsfase er der i stedet for digital opmåling gjort brug af traditionelle opmålingsmetoder.<br />
I de efterfølgende faser i projektet er der benyttet digital projektering.<br />
Byggeprojektet ”Tjørnegårdsskolen”<br />
Ombygning af skole:<br />
• Omorganisering af grupperum<br />
• Etablering af ny forbindelsesgang inkl. garderober<br />
• Pladsproblem udskoling 05/06<br />
• Temperatursvingninger og trækproblemer i indskolingen<br />
9
• Arbejdsbelysning<br />
• Akustik i indskolingen<br />
I projektet anvendte rådgiver de eksisterende 2D tegninger og lavede derudfra tegningsmaterialet<br />
i 3D. I opstartsfasen af projektet blev der udført kontrolmålinger for bl.a. at kontrollere<br />
om det eksisterende tegningsmateriale var i orden.<br />
Ny Kongensgade / Vestervoldgade<br />
I stedet for digital opmåling er 3D-modelbygningen i projektet udført på baggrund af eksisterende<br />
tegningsmateriale og traditionel opmåling på stedet.<br />
Digitaliseringens slutprodukt er en 3d-model af byggeriet, som på sigt kan tænkes anvendt til<br />
drift- og vedligeholdsformål samt kommende byggesager i ejendommen. Derudover havde<br />
forløbet til formål at teste specifikke værktøjer og metoder ifm. digitaliseringsprocessen.<br />
10
4. Barrierer for digital projektplanlægning<br />
I forbindelse med implementeringen samt brugen af digital projektplanlægning, er der en række<br />
barrierer, der påvirker realiseringen af de potentielle gevinster med at bruge værktøjerne.<br />
Disse barrierer findes både i forhold til digital opmåling, digital projektering samt til gennemførelsen<br />
af digitalt udbud/tilbud.<br />
Tekstboksen opsummerer de barrierer, der findes i forbindelse med digital projektplanlægning.<br />
Barrierer for digital projektplanlægning:<br />
• Ny teknologi og nye arbejdsmetoder kræver indlæring og ind-<br />
køring<br />
• Uklar fordeling af gevinster/omkostninger demotiverer<br />
• Mangel på krav til data og fælles standarder og retningslinier<br />
• Branchens træghed og vanetænkning<br />
4.1. Ny teknologi og nye arbejdsmetoder kræver in<strong>dk</strong>øring<br />
Ny teknologi og nye arbejdsmetoder tager tid at køre ind<br />
I udgangspunktet er der en naturlig in<strong>dk</strong>øring og indlæring tilknyttet et nyt arbejdsværktøj og<br />
nye arbejdsmetoder. Brugen af, samt den optimale udnyttelse af digital projektplanlægning,<br />
sker ikke fra den ene dag til den næste. Der er således et krav om en vis justering af eksisterende<br />
arbejdsmetoder i forbindelse med implementeringen af et nyt værktøj. Medarbejdernes<br />
kompetencer og arbejdsmetoder kan således være den første forhindring for at digital projektplanlægning<br />
tages i anvendelse. Erfaringerne fra afprøvningssagerne bekræfter dette forhold.<br />
”Ingen i projektet havde arbejdet med dette før. En del ressourcer har derfor været anvendt<br />
på at udvikle en arbejdsmetode, som alle kunne benytte”<br />
11<br />
Citat fra afprøvningssag<br />
I alle afprøvningssagerne er der blevet brugt mere tid i forbindelse med projektplanlægningen<br />
end normalt. Fra bygherres side var medarbejderne på kurser og derigennem opkvalificeret til<br />
at arbejde med digital modellering og projektplanlægning. For rådgivernes ve<strong>dk</strong>ommende har<br />
digital projektplanlægning betydet indførelsen af nye arbejdsmetoder og arbejdsredskaber.<br />
Der er derfor brugt mere tid med at sætte sig ind i alle de nye ting, som det har været nødvendigt<br />
at lære. Den oprindelige måde at tænke og arbejde med projektplanlægning skal nødvendigvis<br />
ændres og processen fra skitsering til modellering samt forståelsen af 3D-projektering<br />
og den nye teknologi skal læres.
Indlæring og in<strong>dk</strong>øring af nye måder at arbejde på og nye værktøjer kan få nogle til at afholde<br />
sig fra at begynde at bruge digital projektplanlægning.<br />
4.2. Uklar gevinst og omkostningsstruktur<br />
Hvem skal betale? – Hvilke gevinster er der og hvem tilfalder de?<br />
En anden barriere for digital projektplanlægning og den optimale udnyttelse af potentialet ved<br />
den nye digitale arbejdsmetode er forbundet med gevinst- og omkostningsstrukturen. Ligesom<br />
medarbejdere hos rådgivere, bygherre og entreprenører skal lære at bruge nye værktøjer og<br />
vænne sig til nye arbejdsmetoder, så skal parterne også have øjnene op for hvilke gevinster,<br />
der er ved brugen af værktøjet, og hvad prisen er for brugen af disse værktøjer.<br />
Synliggørelsen af de potentielle gevinster er derfor vigtig for at tilskynde brugen af digital<br />
projektplanlægning. Hvis ikke alle parter er opmærksomme på de potentielle gevinster, der er<br />
ved at anvende digital projektplanlægning, kan der mangle motivation for optimal udnyttelse<br />
af værktøjet. Dette fører i sig selv til at de potentielle gevinster ikke indfries.<br />
Hvis gevinsterne ved at bruge digital projektplanlægning ikke er til at få øje på blandt byggeriets<br />
parter, så er der heller ingen, som har lyst til at betale den pris det koster at komme i<br />
gang. Omkostningerne er forbundet med opkvalificering af medarbejdere, opgradering og<br />
in<strong>dk</strong>øb af teknisk udstyr og software samt øget ressourceforbrug i forbindelse med in<strong>dk</strong>øring.<br />
For de forskellige parter er omkostningerne nemmere at få øje på end gevinsterne og dette kan<br />
hindre værktøjets anvendelse.<br />
I forhold til den rene økonomiske gevinst ved brugen af digital projektplanlægning, er det i<br />
øjeblikket et åbent spørgsmål om hvem, der skal betale og hvem der skal høste gevinsterne.<br />
2D-teknologien er mere simpel men også billigere end 3D-teknologien<br />
Den centrale del af anvendelsen af digital projektplanlægning er overgangen fra 2D til 3Dteknologi.<br />
På trods af, at den 3-dimensionelle 3D-opmåling er blevet billigere gennem udviklingsfasens<br />
forløb, er den stadig dyrere at anvende end 2D-teknologien.<br />
Den digitale opmåling i 3D giver stor nøjagtighed i det digitale grundlag med afvigelser på<br />
helt ned til +/- 3mm. Dette er væsentligt bedre end tilfældet er med 2D-teknologien. 2Dteknologien<br />
har dog, som nævnt, fordel af at være billigere end 3D-teknologien. 2Dteknologien<br />
er en mere simpel teknologi, hvor der produceres et 3-dimensionelt grundlag ud<br />
fra 2-dimensionelle tegninger og kontrolmål på stedet. Metoden mangler således den nøjagtighed<br />
og præcision, som den digitale opmåling i 3D giver, ligesom 2D modellen ikke er objektorienteret<br />
som 3D modellen. Til gengæld er 2D teknologien billig og konkurrencedygtig,<br />
hvis byggeprojektet ikke stiller store krav til nøjagtighed.<br />
4.3. Mangel på krav til data og standarder og fælles retningslinjer<br />
Manglende standarder og fælles retningslinjer er en tredje barriere, der kan forhindre anvendelsen<br />
af digital projektplanlægning. Både i forbindelse med den digitale opmålingsproces,<br />
projekteringen samt i udbuds/tilbudsfasen mangler der fælles standarder og retningslinjer,<br />
som parterne kan forholde sig til.<br />
12
I selve opmålingsfasen kan manglende kravspecifikationer/funktionsbeskrivelser, der indeholder<br />
nærmere angivelser af det, der skal opmåles og registreres, hindre optimal udbytte af<br />
den digitale projektplanlægning. I parallel hertil, kan manglende fælles standarder for hvordan<br />
der kvalitetssikres samt projekteres forhindre realiseringen af de potentielle gevinster i forbindelse<br />
med den digitale projekteringsfase. Endelig mangler der i forbindelse med gennemførelsen<br />
af det digitale udbud/tilbud fælles retningslinier, så parterne har et fælles sæt spilleregler<br />
at læne sig opad.<br />
Manglende fælles standarder for opmåling kan forhindre optimal udnyttelse af digital opmåling<br />
Rådgiver, bygherre og landmåler har i deres tilgang til den digitale opmåling i udgangspunktet<br />
også forskellige ønsker og krav til hvilke ting, der skal opmåles og registreres samt til<br />
hvilke standarder, der skal gælde i forbindelse med denne proces. Fastsættelsen af krav er<br />
ikke udelukkende et spørgsmål om parternes forskellige tilgang, men er i ligeså høj grad, et<br />
spørgsmål om det respektive byggeprojekts specifikke karakteristika.<br />
Den grundlæggende udfordring er, at parterne får inddraget hinanden i deres respektive arbejdsmetoder.<br />
Landmålere skal være bekendt med rådgivers arbejdsmetoder og omvendt, således<br />
at alle projekterende kommer til at indgå i et samarbejde hvor parterne er på lige fod.<br />
Opstartsmøder hvor parterne, dvs. bygherre, rådgiver og landmåler, alle er med kan bruges til<br />
at få fastsat de fælles standarder, der skal gælde i forbindelse med opmålingen. Det kan være<br />
fælles standarder og retningslinjer for hvordan den digitale opmåling skal dokumenteres eller<br />
for hvad, der skal registreres.<br />
Både i forberedelsen af opmålingen samt i forbindelse med udvekslingen af opmålingsresultaterne,<br />
er det videre en stor udfordring for partner at de er i stand til at fastlægge klare rammer<br />
for hvordan oplysningerne fra opmålingen struktureres. Der mangler fælles standarder og retningslinjer<br />
for arbejdets udførelse, hvilket resulterer i problemer for det videre arbejde med<br />
udarbejdelse og brug af koordinatsystemer, grundlagstegninger, layoutvisninger m.m.<br />
Forventningsafstemning til dataindsamling og arbejdsmetoder er besværlig- eller ligefrem<br />
umuliggøres hvis parterne ikke har klare fælles retningslinjer og standarder.<br />
”Det er vigtigt at erkende, at hver opgave er speciel. Derfor er det også nødvendigt at afklare,<br />
hvad der skal registreres og måles. Det er ikke realistisk at måle alt”<br />
Citat fra afprøvningssag<br />
I forhold til den digitale opmåling udgør manglede fællesregler for opmålingsmetoder eller<br />
manglende opmålingsregler således endnu en barriere for den optimale udnyttelse af digital<br />
projektplanlægning. Uden klare aftaler for hvad det er nødvendigt at opmåle samt klare dokumentationskrav,<br />
kan der vedholdende opstå problemer i den videre proces.<br />
Præcis registrering med digital opmåling besværliggør modelopstillingen<br />
Med digital opmåling er det endvidere blevet muligt at registre så præcist at alle skævheder på<br />
de enkelte overflader bliver registreret. I forbindelse med modelleringen af 3D-tegningerne<br />
kan dette medføre en del komplikationer. Udfordringen består i at definere hvilke middelværdier<br />
for tolerancer, der skal benyttes. Først da er det muligt at tegne en logisk stringent model<br />
frem for en geometrisk model. Den geometriske model indeholder et for højt informationsni-<br />
13
veau og tilføjer som sådan intet ekstra i forhold til de materialemængder, som der er behov for<br />
i byfornyelsessager. Den meget nøjagtige registrering af overfladernes faktiske placering gør<br />
det blot mere vanskeligt at håndtere data i den objektbaserede projektering i ADT 2006.<br />
Manglende standarder i forbindelse med opmåling og registrering kan resultere i unødvendig<br />
kompleksitet.<br />
Også behov for fælles standarder i projekteringen<br />
I forhold til selve den digitale projektering kan der også være behov for at opstille en række<br />
fælles standarder. I øjeblikket er det åbent hvilke oplysninger, der eksempelvis indgår omkring<br />
drift og vedligeholdelse i projekteringen. Standarder for dette kan medvirke til at sikre<br />
disse elementer.<br />
Manglende retningslinjer er også barrierer for optimal gennemførelse af digitale udbud/tilbudsgivning<br />
I forbindelse med gennemførelsen af digitalt udbud/tilbud mangler der også fælles standarder<br />
og retningslinjer i forbindelse med fasens gennemførsel.<br />
Forudsætningen for at gennemføre digitalt udbud/tilbud er, at der skal indarbejdes nye spilleregler<br />
ved udbud på udbudsportaler før de fulde gevinster kan indfries. Et sæt af retningslinjer<br />
for upload af rettelser vil yderligere kunne forbedre processen. Det mest hensigtsmæssige er,<br />
at det sker samlet og helst på 2-3 forudbestemte datoer, hvor der uploades en samlet revision.<br />
Som det er nu, kan upload af revisioner til Byggeweb friste rådgivere til at uploade rettelser<br />
drypvis – sådan at en revideret arkitekt plantegning uploades en dag, reviderede ingeniør detaljer<br />
en anden dag, og egentlige rettelsesblade en tredje dag. Dette er meget uhensigtsmæssigt<br />
for eventuelle tilbudsgivere, idet sådanne ændringer skal håndteres når de kommer. I den lidt<br />
hektiske udbudsperiode er der ikke tid til det hver dag.<br />
Manglende kobling mellem standarder og værktøjer<br />
Koblingen mellem 3D-modellen, bygningsdels- og procesbeskrivelser og den beskrivende<br />
mængdefortegnelse (BMF) er kompliceret og manuelt krævende at få udarbejdet. Dette skyldes<br />
primært, at der mangler en entydig kompatibilitet både mellem standarderne (b100 og<br />
BMF), samt mellem standarderne og det anvendte værktøj (ADT).<br />
4.4. Branchens træghed og vanetænkning<br />
En sidste barriere, der kan forhindre anvendelsen af digital projektplanlægning i renoveringsbranchen<br />
er virksomhedernes modvilje mod at bruge nye digitale tiltag. En stor del af rådgivere,<br />
arkitekter og konstruktører i renoveringsbranchen kan være afholdende med at anvende<br />
digital projektplanlægning. Årsagen til en sådan afholdenhed eller træghed kan skyldes en<br />
opfattelse af, at det er overdrevent at anvende 3D-teknologi i renoveringsprojekter.<br />
Set i forhold til nybyggeri er renoveringssager uforudsigelige og derfor også mere komplekse<br />
både med hensyn til projektering og udførelse. I de fire afprøvningssager, som ligger til grund<br />
for effektmålingen, har der imidlertid været tale om renoveringssager, der har været mindre<br />
komplekse end normalt. Den mindre kompleksitet har bl.a. også resulteret i, at det har været<br />
opfattet som overdrevent og nytteløst at ændre den måde, der normalt er arbejdet på.<br />
14
5. Gevinster ved digital projektplanlægning<br />
For rådgiver/arkitekter, entreprenører og bygherrer kan der være en række potentielle gevinster<br />
i form af bedre kvalitet, tid og økonomi ved anvendelsen af digital projektplanlægning i<br />
forhold til traditionel projektplanlægning. I tekstboksen er opstillet de potentielle gevinster,<br />
som kan opnås ved anvendelse af digital projektplanlægning.<br />
Potentielle gevinster ved digital projektplanlægning:<br />
• Bedre udgangspunkt for projektering og leverance<br />
• Værdikædeoptimering<br />
• Færre fejl, misforståelser og tvister<br />
• Stor mulighed for genbrug af data (fx i D/V)<br />
• Bedre udbuds/tilbudsmateriale<br />
5.1. Bedre udgangspunkt for projektering<br />
Digital opmåling kan sikre rådgiver et bedre geometrisk udgangspunkt for projektering<br />
Den digitale opmåling kan, som allerede beskrevet, give en sikrere og mere præcis opmåling.<br />
For rådgiver kan digital opmåling dermed sikre nøjagtigheden i bygningsgeometrien og formindske<br />
antallet af ubekendte faktorer. Dette betyder bl.a. at rådgiver ikke længere behøver at<br />
basere projekteringen på den traditionelle opmåling med tommelstok og gamle ofte ukorrekte<br />
tegninger i papirformat. Resultatet heraf vil være, at der opstår færre problemer med projekterede<br />
løsninger, der alligevel ikke er mulige at udføre fordi bygningen viser sig anderledes end<br />
forventet. Digital opmåling giver en nøjagtig og retvisende model for det videre arbejde.<br />
”Den digitale opmåling giver større tryghed for at datamaterialet afspejler virkeligheden”<br />
”Traditionelt anvendes skøn, erfaring og besigtigelse – dette medfører både en langsom proces<br />
og mere unøjagtig datamateriale”<br />
”Digital opmåling giver hurtigt et nøjagtigt og et mere præcist datagrundlag for projekteringsforløbet<br />
end traditionel opmåling. Tidsforbruget på registreringer og besigtigelser kan potentielt<br />
set formindskes væsentligt”<br />
15<br />
Citater fra afprøvningssager<br />
En anden effekt af den digitale opmåling er, at det kan skabe et bedre kendskab til byggeriet<br />
for rådgiver. Med den digitale opmåling følger gode muligheder for at få gode beskrivelser af<br />
samlingsdetaljer samt bedre vurderinger af føringsveje og tekniske installationer i bygningerne,<br />
der skal renoveres. Den digitale opmåling kan dog ikke stå alene. Det vil stadig være vigtigt<br />
at have byggefaglig viden om bl.a. materialer for at den efterfølgende projektering bliver<br />
korrekt. Derfor vil der nødvendigvis også være en vis grad af manuel registrering og besigtigelse.
Brugen af digital opmåling kan være med til at løse rådgiver fra nogle af de opgaver, som<br />
ligger i periferien af rådgivers kernekompetencer. Med digital opmåling flyttes en del af den<br />
traditionelle rådgiverydelse over til landmåleren. Dette har flere fordele for rådgiver. Da opmåling<br />
normalt ikke er en kerneydelse for rådgiver kan der i stedet frigøres mere tid til de<br />
egentlige kernekompetencer. At landmåleren kan overtage opmålingsdelen kan yderligere<br />
betyde, at projektgrundlaget for den videre projektering kan være hurtigere færdig sammenlignet<br />
med en proces, hvor opmålingen foretages på traditionel vis.<br />
I forhold til et traditionelt gennemført renoveringsprojekt betyder brugen af de digitale værktøjer,<br />
at ressourcebelastningen forskubbes til tidligere i procesforløbet. Til gengæld opnås<br />
tidligere i processen et langt bedre videnniveau. Generelt er det deltagernes erfaring i byggeprojekterne<br />
at ressourceforbruget har været anvendt på mere værdiskabende aktiviteter end de<br />
bliver i et traditionelt gennemført byggeprojekt.<br />
Også bygherre nyder godt af den digitale projektering<br />
Når projektering kan ske med udgangspunkt i digital opmåling kan bygherre få en række fordele<br />
allerede fra starten af et byggeprojekt. Med digital opmåling får bygherre muligheden for<br />
at få alle eksisterende bygninger i sin ejendomsportefølje registreret. Bygherre kan dermed få<br />
opdateret sit ofte forældede tegningsmateriale i ejendomsporteføljen. Denne proces kan i sidste<br />
ende munde ud i fremtidige positive følgegevinster i form af effektivisering af drifts- og<br />
vedligeholdelsesopgaver. Forudsætningen for at bygherre kan høste sådanne fordele er dog<br />
bygherres evne til at tænke fremad og få specificeret korrekte krav til indholdet og opbygningen<br />
af i udgangspunktet af bygge-/renoveringsprojektet.<br />
Bygherren kan endvidere have fordel af den digitale opmåling når der skal indberettes nye<br />
opdaterede BBR-oplysninger. Disse oplysninger kan indberettes med stor præcision som følger<br />
af den store nøjagtighed man kan få med digital opmåling.<br />
Endvidere får bygherre også fordel af at den digitale opmålingsmetode resulterer i en væsentlig<br />
hurtigere opmålings-/registreringsfase i forhold til traditionel opmåling. Med digital opmåling<br />
kan der opnås en hurtigere og mere detaljeret opmåling end det er muligt at få med en<br />
traditionel opmåling.<br />
Mulige fordele for bygherre ved digital opmåling og projektering afhænger dog af projektets<br />
karakter. Forudsætningen for at indfri fordelene er, at de digitale opmålingsmetoder er økonomisk<br />
fordelagtige i forhold til en traditionel opmåling med efterfølgende optegning.<br />
5.2. Digital projektering optimerer værdikæden<br />
Med digital projektering følger også mulighederne for at visualisere et byggeprojekt fra start<br />
til slut. I forbindelse med formidling af projektet til lægmand, i form af bygherre og eventuelle<br />
brugere, er visualisering en væsentlig kilde til forståelse og dialog. Digital projektplanlægning<br />
er på denne måde med til at sikre inddragelse af bygherre og eventuelle brugere.<br />
Ud over at en bedre inddragelse af bygherre og brugere kan digital projektering i form af visualiseringspotentialet,<br />
skabe sammenhængskraft både imellem de forskellige faser i projektet<br />
samt imellem de forskellige parter. I sidste ende kan dette potentielt resultere i færre tvister<br />
parterne imellem.<br />
16
Rådgiver sparer tid og kan bedre kvalitetssikre<br />
Fyldestgørende egenskabsdata der er tilgængelige i en objektmodel udgør en mulig kilde for<br />
rådgiver til potentielle gevinster i form af tidsbesparelser og bedre kvalitetssikring af eget<br />
arbejde. Med digital projektering kan rådgiver få en mulighed for at kvalitetssikre processen<br />
ved at fordele opgaverne ud på flere medarbejdere. Bruges forskellige personer til henholdsvis<br />
at tegne modeller ud fra den forudgående digitale opmåling og udtrække mængder i projektet,<br />
tilføjes projekteringen en ekstra grad af sikkerhed.<br />
Tidsbesparelsen for rådgiver kommer bl.a. når der skal kalkuleres og budgetteres, ligesom<br />
mindre omprojektering af den oprindelige løsning, kan spare tid og ressourcer for rådgiver.<br />
Rådgiver får med digital projektering nemmere ved at kalkulerer og kan tillige lave successiv<br />
kalkulation hvor der er mulighed for at nedbryde bygningsdele i produktionsdele for at få et<br />
mere sikkert grundlag for kalkulen. Omvendt er det muligt at gå fra produktionsdelsniveau til<br />
bygningsdelsniveau. Gennem databaseudtræk af 3D-modellens mængder kan rådgiver dermed<br />
løbende få et groft budget forærende.<br />
Digital projektering sikrer, at en digital projektering kan gennemføres ud fra et større videnniveau<br />
end ved traditionel projektering. På denne måde medvirker digital projektering bl.a. til at<br />
der allerede fra starten af kan udelukkes løsninger, som ikke kan gennemføres i virkeligheden.<br />
Dette giver et mere effektivt projekteringsforløb, hvor både dårlige løsninger identificeres<br />
hurtigt og øget fokus på gode løsninger muliggøres.<br />
Bedre inddragelse af bygherre<br />
I projekteringsfasen kan bygherre opnå en række fordele ved digital projektplanlægning. Gevinsterne<br />
følger af den bedre kommunikation, den større nøjagtighed og retvished samt en<br />
større sammenhæng mellem værdikæderne, der er forbundet med digital projektplanlægning.<br />
Den digitale projektering kan sikre opnåelse af bedre kommunikation imellem parterne i byggeriet.<br />
Inddragelse af bygherre kan foregå på et mindre teknisk niveau hvilket kan give bygherre<br />
bedre mulighed for at få indsigt i projektet, samtidig med at fokus kan lægges på de forhold<br />
af værdi for bygherre. Større indsigt i byggeprojektet resulterer i, at bygherren allerede i<br />
projekteringsfasen kan træffe værdiskabende beslutninger, da 3D-modellen er nemmere at<br />
visualisere og formidle. Den ekstra bonus af digitale projektplanlægning er inddragelsen af<br />
bygherre (samt mulige brugere) undervejs i processen. Indarbejdes bygherres krav og ønsker<br />
fra starten af, vil der også kunne spares en del af de ændringer, der normalt er i projektlægningsfasen,<br />
fordi inddragelsen af bygherre ikke altid sker mest effektivt. Der er således en klar<br />
kvalitativ fordel ved at rådgiver ved hjælp af 3D-modellen bedre kan anskueliggøre problemstillinger<br />
for bygherre og eventuelle brugere.<br />
”Brugen af 3D-bygningsmodeller giver et bedre overblik, hvorved at løsningsmulighederne<br />
bliver bedre kvalificeret”<br />
”Der hvor det yderligere bliver en fordel at bruge værktøjerne, er i de faser, hvor der har været<br />
kontakt med bygherre og brugerne. Med 3D er det nemmere at vise tekniske løsninger for<br />
lægfolk. F.eks. er det nemmere at vise flytningen af vægge med 3D”<br />
Citater fra afprøvningssager<br />
3D-bygningsmodellen, som er det mest synlige og håndgribelige resultat af en digital projektplanlægning,<br />
kan med tiden få en meget bred anvendelse i forhold til bygherres håndtering af<br />
17
drift- og vedligehold, planlægning/arealadministration, myndigheds- og brugeroplysninger<br />
m.m. på bygninger.<br />
En yderligere gevinst for projektet og dermed også for bygherre er, at der på forhånd kan udelukkes<br />
løsninger som ikke er mulige at gennemføre kollisionscheck. 3D-modelleringen vil<br />
allerede fra starten kunne afsløre hvorvidt forskellige løsninger sammenspiller eller kolliderer.<br />
I den digitale proces kan der derudover sikres at der ikke sker kollisioner ved føring af tekniske<br />
installationer. Der vil altså være plads til at rør og ledninger kan indbygges og krydse hinanden<br />
hvor det er nødvendigt.<br />
Mere præcise budgetter<br />
Den digitale projektering sikrer detaljeret viden der muliggør udarbejdelsen af mere præcise<br />
budgetter om det forestående projekt på et tidligt stadie i processen. Endvidere kan de økonomiske<br />
konsekvenser af eventuelle forskellige løsningsmuligheder ligeledes hurtigere undersøges<br />
pga. at det er lettere at ændre i 3D-bygningsmodellen. De mere nøjagtige 3D-modeller,<br />
der kan opstilles på baggrund af den digitale opmåling er medvirkende til at skabe større sikkerhed<br />
omkring materialemængder. Alt i alt giver dette også en enklere proces hvis der er<br />
projektændringer. I sidste ende betyder dette lavere omkostninger forbundet med projektet.<br />
En kernepointe er: Potentielle gevinster af 3D-teknologiens anvendelse beror i høj grad på<br />
projektparternes samarbejde.<br />
Eksempelvis vil udveksling/aflevering af opmålingsresultater fra opmålende parter til henholdsvis<br />
projekterende og udførende parter kræve forudgående fastlæggelse af standarder,<br />
detaljeringsgrad og informationsbehov i det hele taget. Er sådanne forhold godt afklaret, vil<br />
det være muligt at genbruge data fra opmåling til såvel projektering som udførelse. Ofte forekommer<br />
det, at anvendte mål alene anvendes i projekteringen og ikke videregives til de udførende<br />
parter for mængdeberegning og prissætning, idet teknikerne ikke vil tage ansvar for<br />
nøjagtigheden af opmålingsdata. De udførende foretager deres egen opmåling og beregning<br />
og sikrer sig ved tilbudsgivningen mod usikkerheder omkring mængder i projektet og udarbejder<br />
selv grundlaget for udførslens logistik. Genbrug af data og projektparternes samarbejde<br />
forhindrer dobbeltarbejde og sikrer bedre projektplanlægning.<br />
5.3. Digital projektering kan give bedre og mere forståeligt udbudsmateriale<br />
Den digitale projektering kan lette selve udarbejdelsen af udbudet for rådgiver. Det forudgående<br />
arbejde og den systematiske registrering af oplysninger i projektet sikrer et korrekt udbud<br />
som potentielt set også kan være lettere at forstå for eventuelle tilbudsgivere. Processen<br />
følges rent praktisk af en slags kontrolliste, som entreprenørerne kan gå frem efter når der skal<br />
udarbejdes tilbud. Dermed kan forventninger til projektøkonomien bedre afstemmes mellem<br />
udbuds- og tilbudsside. I fremtiden bliver der stillet krav om, at rådgiverne i renoveringssager<br />
skal sætte mængder på deres projekteringsmateriale. Digital opmåling og projektering i 3D<br />
understøtter denne udvikling.<br />
I forbindelse med gennemførslen af digitalt udbud bliver det muligt at udsende/uploade rettelsesblade<br />
hurtigere og nemmere i forhold til almindeligt udbud. Rettelser bliver derved nemmere<br />
at håndtere for udbudsgiver ligesom den administrative byrde formindskes.<br />
18
For entreprenører er der også potentielle gevinster at hente ved gennemførelsen af en digitalt<br />
udbud- og tilbudsgivningsproces. Den digitale proces gør det nemmere for entreprenører at<br />
håndtere udbud. Mængdesatte tilbudslister kan videresendes stort set direkte til fagentreprenører.<br />
Mængderne skal på den måde kun tages ud én enkelt gang og fagentreprenører<br />
behøver ikke hver især at tage ud og indhente information om de samme mængder. Set fra<br />
tilbudsgivernes synspunkt vil der samlet set kunne bruges mindre tid på licitationer, når de<br />
ikke skal ud på byggestedet hver gang de skal afgive et tilbud, men kan gøre det hjemmefra.<br />
For tilbudsgiver er der endvidere en lavere risiko for at byde for lavt i forhold til opgaven.<br />
Entreprenøren får gennem processen et større overblik samt bedre mulighed for tidligere at<br />
kunne planlægge logistikken vedrørende et byggeprojekt. Den øgede information giver således<br />
igen et bedre udgangspunkt for korrekt budgetlægning og prisfastsættelse.<br />
I forbindelse med afgivning af tilbud på digitale udbud kan der opnås bedre sammenhængende<br />
tilbud som følge af den forudgående proces. Hovedentreprenøren undgår huller i sine entrepriser<br />
ved det at opgaverne er fagopdelte. Dette mindsker den risiko som entreprenøren<br />
altid afsætter i sine tilbud. Gennemførelsen af digitalt udbud/tilbudsgivning som del af en<br />
proces med digital projektplanlægning kan give større sikkerhed for at alle ydelser en indtegnet<br />
i udbudsmaterialet og dermed kan indregnes i potentielle tilbud fra starten. Der vil som<br />
følge heraf også være færre krav om ekstrabetalinger for merydelser, og dermed bedre økonomistyring<br />
og bedre overblik i priskalkulationen.<br />
Ud over at projektøkonomien bliver lettere for udbyder at fastsætte, kan der også lettere sættes<br />
en mere nøjagtig pris fra tilbudsgivers side. Med digital projektplanlægning kan entreprenørerne<br />
konkurrere på entydige mængder, hvorfor priserne i forskellige tilbud også vil være mere<br />
entydige.<br />
Gennemførslen af digitalt udbud/tilbud er desuden forbundet med færre udgifter til tryk af<br />
udbud/tilbud samt en hurtigere korrespondance mellem parterne i den ofte hektiske udbudsperiode,<br />
hvor der kan komme rettelsesblade, reviderede tegninger mv.<br />
19
6. Ressourceforbrug<br />
I dette afsnit sættes der fokus på ressourceforbruget i de 4 gennemførte projekter. Der præsenteres<br />
en analyse af de gennemførte projekters ressourceforbrug set i forhold til en række traditionelt<br />
gennemførte renoveringssager.<br />
6.1. Udgangspunktet for analysen<br />
Datamaterialet fra de gennemførte projekter er indsamlet gennem spørgeskema-undersøgelsen<br />
– hvor der for hver af de 3 faser blev spurgt om deres timemæssige forbrug, samt øvrige omkostninger.<br />
Efterfølgende har de sagsansvarlige fra projekterne gennem telefoninterviewet<br />
mundtlig kommenteret de opgivne spørgeskema-resultater.<br />
Datamaterialet fra de 4 gennemførte projekter (reelt kun 3 da der ikke er indsamlet data fra et<br />
af projekterne) er spinkelt i forhold til at kunne uddrage solide konklusioner vedrørende de<br />
kvantitative effekter. Dette aspekt er særligt gældende for ressourceforbruget i fase 1: Digital<br />
opmåling – hvor kun to (Stolpegårdsvej og Hyldegårdsvej) af de 4 projekter har anvendt de<br />
udvalgte IKT-værktøjer (konkret: Landmålergårdens værktøj) til at gennemføre den digitale<br />
opmåling (dvs. fase 1).<br />
Der er konkret indsamlet datamateriale fra både arkitekten og den rådgivende ingeniør i projektet:<br />
Hyldegårdsvej. Der er af hensyn til gennemførelsen af analysen valgt at tage et gennemsnit<br />
af disse parters ressourceforbrug<br />
I nærværende rapport har det ikke været muligt at gennemføre en analyse af ressourceforbruget<br />
for fase 3: Digitalt udbud/tilbud, da kun et af projekterne (Ungdomsskolen) har gennemført<br />
denne fase.<br />
Der er i udviklingsprojektet: Digital projektplanlægning indsamlet historiske data, hvor ressourceforbruget<br />
for traditionelt gennemførte projekter er indsamlet. Disse er i nærværende<br />
rapport anvendt som grundlag for analysen af projekternes ressourceforbrug. For at muliggøre<br />
denne anvendelse af datamaterialet er der lavet følgende forsimplinger i form af at:<br />
• rådgivernes, dvs. arkitekter og de rådgivende ingeniører, ressourceforbrug er analyseret<br />
under en samlet gruppe: tekniske rådgivere<br />
• datafeltet fra de historiske data: ’heraf timeforbrug frem til udbud’ er sammenligneligt<br />
med de gennemførte projekters ressourceforbrug for fase 1 og 2 (Digital opmåling og<br />
Digital projektering)<br />
• renoveringssager er sammenlignelige indenfor følgende kategorier: (1) opgavetype, og<br />
(2) 3 intervalgrænser; 0 – 10 mio. kr., 10 – 50 mio. kr. og 50+ mio. kr.<br />
6.2. Opsummering af de historiske data<br />
Datamaterialet for de traditionelt gennemførte renoveringssager består af i alt 37 projekter<br />
indenfor 4 forskellige opgavetyper.<br />
20
Tabel 1: Tekniske rådgivere (total)<br />
Byggesum (gennemsnit<br />
Opgavetype<br />
i mio. kr.)<br />
Timeforbrug<br />
21<br />
%vis timeforbrug<br />
Trykudgifter (gennemsnit<br />
i kr.)<br />
Erhverv (3) 87,2 211 3,9 59.000<br />
Institution (18) 25,7 1146 64,8 12.982<br />
Etageboliger (18) 25,2 1049 66,4 7.455<br />
Andet (6) 10,0 269 33,7 8.663<br />
For at opnå et mere nuanceret billede defineres 3 projektintervaller baseret på projekternes<br />
byggesum. (1) lille: 0 – 10 mio. kr., (2) mellem: 10 – 50 mio. kr. og (3) stor: 50+ mio. kr.<br />
Tabel 2: Erhverv<br />
Projektstørrelse<br />
Byggesum (gennemsnit<br />
i mio. kr.)<br />
Timeforbrug %vis timeforbrug<br />
Trykudgifter (gennemsnit<br />
i kr.)<br />
Lille (1) 6,5 77 10 12.000<br />
Mellem (1) 35,0 556 12 -<br />
Stor (1) 220,0 633 15 94.500<br />
Tabel 3: Institution<br />
Projektstørrelse<br />
Byggesum (gennemsnit<br />
i mio. kr.)<br />
Timeforbrug %vis timeforbrug<br />
Trykudgifter (gennemsnit<br />
i kr.)<br />
Lille (7) 4,2 485 72 5.340<br />
Mellem (9) 25,9 1.127 66 22.614<br />
Stor (2) 100,0 3.550 60 19.000<br />
Tabel 4: Etageboliger<br />
Projektstørrelse<br />
Byggesum (gennemsnit<br />
i mio. kr.)<br />
Timeforbrug %vis timeforbrug<br />
Trykudgifter (gennemsnit<br />
i kr.)<br />
Lille (8) 3,2 263 69 2.179<br />
Mellem (7) 26,8 882 52 20.136<br />
Stor (3) 80 3.536 79 18.114<br />
Tabel 5: Andet<br />
Projektstørrelse<br />
Byggesum (gennemsnit<br />
i mio. kr.)<br />
Timeforbrug %vis timeforbrug<br />
Trykudgifter (gennemsnit<br />
i kr.)<br />
Lille (4) 2,3 151 42 12.994<br />
Mellem (2) 25,5 503 30 -<br />
Stor (0) - - - -<br />
Opsummering<br />
Det vurderes at datamaterialet for opgavetyperne Institution og Etageboliger har et omfang,<br />
der giver valide data om projekterne ressourceforbrug og de historiske data. Omvendt er omfanget<br />
af datamaterialet for de resterende opgavetyper (dvs. Erhverv og Andre) sparsomt –<br />
hvilket gør at konklusioner draget indenfor dette grundlag er usikre.<br />
Med udgangspunkt i opgavetyperne; Etageboliger og Institution er der følgende tendenser:<br />
• Der kan identificeres de samme tendenser i forhold til projektstørrelse for renoveringssager<br />
af typen Etageboliger og Institution.<br />
• Der anvendes ca. 70% af det totale ressourceforbrug i fase 1 og 2. For store projekter<br />
af typen Institution falder denne andel til ca. 60%, mens den stiger til ca. 80% for store<br />
projekter af typen Etageboliger
• Trykudgifterne for projekter af mellem størrelse er større end både for små og større<br />
projekter.<br />
6.3. De 4 gennemførte projekter<br />
Der er indsamlet datamateriale fra 3 af de gennemførte projekter. Projekterne repræsenterer<br />
henholdsvis opgavetyperne Etageboliger og Institution, samt projektstørrelsen lille (0 – 10<br />
mio. kr.).<br />
• Etageboliger: Stolpegårdsvej og Hyldegårdsvej<br />
• Institution: Tjørnegårdsskolen og Ungdomsskolen<br />
Tabel 6: Projekternes ressourceforbrug for faggruppen: Tekniske rådgivere<br />
Stolpegårdsvej* Hyldegårdsvej* Tjørnegårdsskolen Ungdomsskolen<br />
Faser<br />
Timer<br />
Øvrige<br />
omk. kr.<br />
Timer<br />
Øvrige<br />
omk. kr.<br />
Timer<br />
Øvrige<br />
omk. kr.<br />
Timer<br />
Øvrige<br />
omk. kr.<br />
Digital opmåling 18 0 30 7.500 110 60 - -<br />
Digital projektering 340 1000 300 0 550 350 100 67.000<br />
Digitalt udbud/tilbud 125 1000 - 0 - 0 15 10.000<br />
I alt 483 2000 330 7.500 660 410 115 110.00<br />
* De angivne data for projekterne: Hyldegårdsvej og Stolpegårdsvej er udtrykt som et gennemsnit af arkitektens og den<br />
rådgivende ingeniørs svar i det udsendte spørgeskema<br />
6.4. Opsummering af analyseresultaterne<br />
Sammenlignes datamaterialet fra projekterne med de historiske data indenfor opgavetyperne<br />
(Etageboliger og Institution) kan der identificeres følgende tendenser:<br />
• I projekterne ”Hyldegårdsvej” og ”Stolpegårdsvej”, hvor den digitale opmåling, blev<br />
udført af Landmålergården, er:<br />
o Ressourceforbruget for ”Hyldegårdsvej” er steget med ca. 25% mens ressourceforbruget<br />
for ”Stolpegårdsvej” er steget med godt 84%. (Landmålergårdens<br />
ressourceforbrug er ikke inkluderet).<br />
o De øvrige omkostninger er mindre i forhold til niveauet i de historiske projekter<br />
• I projekterne ”Tjørnegårdsskolen” og ”Ungdomsskolen”, hvor der blev opbygget en<br />
3D-model baseret på en traditionel manuel opmåling af en 2D-tegning, er:<br />
o Ressourceforbruget for ”Tjørnegårdsskolen” steget med ca. 35%, mens ressourceforbruget<br />
for ”Ungdomsskolen” er faldet med ca. 75% 1 .<br />
o Analysen vedrørende de øvrige omkostninger er ikke foretaget pga. usikkerhed<br />
om fortolkningen data-materialet.<br />
1 Det store fald i ressourceforbruget skyldes det forhold, at der ikke er brugt digital opmåling i projektets første fase og der<br />
derfor ikke er nogen data for ressourceforbruget i denne fase. Resultatet skal derfor tages med stort forbehold.<br />
22
7. Tekniske udfordringer for digital projektplanlægning<br />
De tekniske barrierer for opnåelse af de potentielle gevinster af digital projektering knytter sig<br />
endvidere også i denne fase til de programmer og processer, der benyttes til udveksling af<br />
data. Forskellige filformater og udvekslingsmedier befinder sig i øjeblikket i en udviklingsfase<br />
der bevæger sig hen imod større brugervenlighed og driftssikkerhed. I øjeblikket er 3Dprojektering<br />
ikke betjeningsvenligt eller helt uden komplikationer.<br />
Nødvendigt at kunne håndtere nyt teknisk udstyr og ny software<br />
Ud over at medarbejdere kan tænkes opkvalificeret eksempelvis gennem eksterne kurser, er<br />
der også teknologiske barrierer for anvendelsen af digital projektplanlægning. Nyt teknisk<br />
udstyr kan være vanskeligt at håndtere, ligesom der kan være problemer med at integrere og<br />
bruge data imellem forskellige softwareformater. I en af afprøvningssagerne passede landmålerens<br />
opmålingssystemer og CAD programmerne ikke umiddelbart sammen.<br />
Endelig kan det være en forhindring, hvis opmålte data/objekter ikke kan overføres direkte<br />
mellem forskellige software formater simpelthen fordi proprietære software programmer af<br />
licensårsager ikke kan udveksle data.<br />
Inkompatible programmer er den største tekniske udfordring<br />
Det nye opmålingssystem, <strong>L3D</strong> bygger på den teknologi til digital opmåling, som Landmålergården<br />
har udviklet. Konverteringen af 3D-modellen fra <strong>L3D</strong> til ADT 2006 med brug af IFCformatet<br />
fungerer dog endnu ikke optimalt. <strong>L3D</strong>-modellen kan indeholde flere uregelmæssigheder<br />
og det er derfor ikke hensigtsmæssigt at benytte modellen som bærende model for projekteringsarbejdet.<br />
For at undgå problemer i den forbindelse skal det et langt stykke hen i projekteringsforløbet<br />
være muligt at udskifte og forfine <strong>L3D</strong>-modellen.<br />
Potentiel mangfoldighed af objekter ved bygning af 3D-bygningsmodelen forhindrer aktiv brug<br />
Vanskeligheder med at definere objekter gør det besværligt at opbygge en brugbar 3Dbygningsmodel.<br />
3D-modellen genereret gennem digital opmåling, ”eksploderer” i et væsentligt<br />
antal geometriske objekter når et objekt modificeres. Dette betyder at 3D-modellen fra<br />
digital opmåling ikke kan anvendes aktivt i projekteringsprocessen, men anvendes som underlag<br />
for opbygningen af 3D-bygningsmodellen.<br />
En anden relateret udfordring er at adskille eksisterende - og nye objekter fra hinanden. Muligheden<br />
for at identificere hvad der er nye objekter og hvad der er gamle objekter er ikke til<br />
stede i øjeblikket<br />
Overførslen af data mellem programmer er vanskelig<br />
I forbindelse med den digitale projektering forekommer der endnu en teknologisk barriere.<br />
Igen kan der være problemer forbundet med brugen af flere forskellige software programmer i<br />
processen med digital projektplanlægning. Programmerne er ikke udviklet specielt rettet mod<br />
processer, hvor 3D-modellering sker med udgangspunkt i digital opmåling. Manglende samspil<br />
imellem programmerne gør det vanskeligt at overføre data fra det ene program til det andet..<br />
I flere af afprøvningssagerne blev udvekslingen af data mellem ADT og Byggeweb anset<br />
for en større udfordring. Derudover er IFC XML ikke udbredt blandt CAD programmerne<br />
som fælles udvekslingsformat og standard for digital planlægning. Digital udveksling af data<br />
foregår således ikke gnidningsløst.<br />
23
Også tekniske udfordringer i gennemførslen af udbud/tilbudsgivning<br />
I forbindelse med gennemførelsen af digitale udbud/tilbudsgivning findes der både forhindringer<br />
i form af teknologiske udfordringer samt i forbindelse med fasens gennemførelse.<br />
Rent teknologisk er der en del IT-tekniske forhindringer i tilvejebringelsen af den ønskede<br />
sammenhæng mellem beskrivelser, mængdefortegnelser, tilbudslister og tegningslistedetaljer.<br />
IT programmerne er for komplekse og ikke simple eller brugervenlig nok. Hvis det kræver<br />
store IKT-kompetencer at indhente oplysningerne i et udbud er der en risiko for at oplysninger<br />
bliver overset af tilbudsgiver eller at tilbudsgiver bruger uhensigtsmæssig lang tid på at<br />
klargøre projektmaterialet, således at det kan anvendes til videreudbud (til f.eks. lokale håndværkervirksomheder).<br />
For rådgivere er det nødvendigt at blive bedre til at formidle projektmaterialet<br />
korrekt bl.a. at det placeres de rigtige steder og er nemme at printe ud.<br />
Endelig kan det digitale element i udbud/tilbudsgivningen udelukke en lang række af mindre<br />
entreprenører i at deltage. Mindre entreprenører mangler ofte tid ligesom de ofte ikke har mulighed<br />
for på kvalificeret vis at bruge digitale løsninger i samme grad som større entreprenører.<br />
De tekniske værktøjer skal udvikles med henblik på digital projektplanlægning<br />
De tekniske værktøjer og software, som er til rådighed på markedet i dag er ikke udviklet specifikt<br />
med henblik på digital projektplanlægning. Denne tekniske barriere blokerer for den<br />
optimale implementering og anvendelse af digital projektplanlægning.<br />
”Et stor problem p.t. er, at der mangler en mulighed for at koble mellem 3D tegningerne og<br />
tilbudslisterne, som skulle indeholde alle oplysningerne om mængdebeskrivelser og mængdebetegnelser.<br />
Man skal være en inkarneret og hærdet bruger før man er i stand til at indhente<br />
alle oplysningerne om byggeriet ud af tegningsmaterialet. Der eksisterer ikke noget brugervenligt<br />
værktøj, som kan gøre dette nemt. Som det er nu er man tvunget til at gøre tingene<br />
to gange.”<br />
”Ud over brugervenligheden er der nogle løse ender, som gør brugen af 3D-modellerne mindre<br />
hensigtsmæssige. Som det er lige nu eksisterer de rette værktøjer endnu ikke. Derudover<br />
er de nye bygningsklassifikationer, som kom med DBK, heller ikke implementeret i værktøjerne.<br />
De værktøjer som er til rådighed er ikke gearede til at man kan projektplanlægge, som<br />
der er lagt op til med 3D-modellering.”<br />
Citater fra afprøvningssagerne<br />
24
8. Potentialer og udviklingsmuligheder<br />
8.1. Forudsætninger for digital projektplanlægning<br />
For at få mest ud af værktøjet, stiller det digitale byggeri en række krav til de virksomheder,<br />
der gerne vil gøre brug af det i renoveringssager. Kravene forholder sig både til de IKTkompetencer,<br />
som virksomhederne er i besiddelse af, samt til virksomhedernes organisatoriske<br />
opbygning og forløbet af processen under projektet. En del af kravene er ens for såvel<br />
bygherrer, arkitekter, rådgivere som entreprenører, mens andre er forskellige.<br />
Ens for alle parterne i et byggeprojekt er kravet om åbenhed og initiativ. Ligeledes er der et<br />
krav til alle involverede om at udviklingen af IKT-kompetencer følger med tiden. Kravene til<br />
IKT-kompetencerne er dog forskellige alt afhængigt af om det drejer sig om bygherre, rådgiver<br />
eller entreprenør.<br />
Metodisk tilgang for bygherre<br />
For bygherre betyder en proces med digital projektplanlægning, at der allerede tidligt i projektets<br />
opstartsfase skal gennemtænkes og opstilles krav til de bygningsmodeller som de efterfølgende<br />
processer resulterer i. Dette kræver bl.a. at der på et tidligt tidspunkt skal vælges<br />
drift- og vedligeholdelsessystem samt prioriteres hvilke oplysninger, der skal afleveres. Alt<br />
sammen er af betydning for de informationer som 3D-modellen skal indeholde. Dette forudsætter<br />
at bygherre arbejder struktureret og systematisk og stiller store krav til de metoder, der<br />
arbejdes efter. For nogle bygherre kan dette betyde en gennemgribende revision af de eksisterende<br />
arbejdsmetoder.<br />
For at opnå det bedste resultat kræves det yderligere, at bygherre er villig til at ofre de ekstra<br />
midler, det koster at få lavet 3D-modellen på baggrund af digital opmåling. I en del renoveringssager<br />
er det ofte tilstrækkeligt at få tegnet modeller i den mindre omkostningsfulde 2Dudgave.<br />
Men i sidste ende betyder dette, at fordelene af digitale projektplanlægning bliver<br />
mindre.<br />
Teknisk set stiller brugen af digital projektplanlægning også krav til bygherre. Selvom det<br />
ikke er nødvendigt for bygherre at være klædt ligeså godt på som rådgiver, arkitekter og entreprenører,<br />
så skal bygherre stadig være i besiddelse af en vis grad af teknisk viden om hvad<br />
der foregår for at 3D-modellerne kan få den optimale anvendelse. Kravene til bygherres IKTkompetencer<br />
drejer sig især om opgradering af kompetencer med hensyn til lagring og efterbehandling<br />
af data så der senere kan gøres brug af denne til eksempelvis drift- eller vedligeholdelsesopgaver.<br />
Rådgivere har et stort behov for IKT-kompetencer<br />
For arkitekterne er kravet om IKT-kompetencer større end til bygherren. Her er der store krav<br />
om opkvalificering af IKT-kompetencer for medarbejdere til de nye/ændrede projekteringsværktøjer<br />
som indgår i de nye arbejdsmetoder. Procesmæssig stiller mængdesatte tilbudslister<br />
yderligere krav til at arkitekten forholder sig mere detaljeret til bygningsdele og aktiviteter,<br />
samt prøver at anskue disse ting ud fra entreprenørens synspunkt. Da de ideelle værktøjer til<br />
gennemførelsen ikke er tilgængelige i dag, er det derudover også et krav at arkitekterne besidder<br />
en vis portion innovativ teknisk viden. Dette betyder også at det er nødvendigt med en<br />
organisatorisk udvikling/forandring af status quo.<br />
25
De krav, som digital projektplanlægning stiller til rådgivere i byggeprojekter, involverer rådgiveres<br />
interne organisering samt deres IT kundskaber for optimal anvendelse af værktøjet<br />
samt til opstilling af omkostningskalkuler.<br />
Specielle procesteams, sammensat med henblik på at honorere krav om at modellering kombineret<br />
med såvel innovation, byggeteknisk viden og erfaring samt proces viden, kan give<br />
rådgiver det bedste udgangspunkt for projektplanlægning.<br />
Ligesom de øvrige parter har rådgiver også behov for opkvalificering og uddannelse for bedre<br />
at forstå mulighederne i det nye digitale værktøj. For rådgiver stilles der krav om et større<br />
indblik og bedre viden mht. den tekniske viden omkring IT, men det gælder for rådgiver også<br />
om at forholde sig mere detaljeret til bygningsdele og aktiviteter.<br />
Entreprenørens behov for kompetencer<br />
Hos entreprenører er det naturligvis nødvendigt, at medarbejdere, der udarbejder tilbud, er i<br />
stand til at hente det elektroniske udbudsmateriale ned fra udbudsportalen, ligesom de skal<br />
være i stand til at anvende kalkulationssystemer, som kan importere de digitale data for udbudsmaterialet.<br />
Kravene til entreprenører handler derfor mest om at de har de nødvendige kundskaber for at<br />
kunne indlæse data direkte ind i kalkulationsprogrammet, behandle data samt bruge visualiseringsværktøjerne<br />
til at navigere rundt i 3D-bygningsmodellen.<br />
Det er på basis af det nuværende datagrundlag ikke muligt yderligere at beskrive entreprenørens<br />
kompetencebehov.<br />
Beslutninger skal træffes ud fra nøje overvejelser om gevinster og omkostninger<br />
I øjeblikket befinder digital projektering sig i en mellemfase, hvor det endnu ikke fuldt ud er<br />
accepteret og implementeret, og det er endnu ukendt, hvor lang tid denne mellemfase varer.<br />
Derfor er der også et bestandigt krav til rådgiver om hele tiden at være sig bevidst om omkostninger<br />
og gevinster og træffe cost/benefit beslutninger. Fra rådgivers side er det nødvendigt<br />
at fokuserer på ting, som bygherre forlanger, og derefter træffe klare valg om hvilke ønsker,<br />
der er hensigtsmæssige at effektuere. Bygherres ønsker skal hele tiden ses i forhold til<br />
kvalitetssikring, herunder jura, firmastandarder, interne/eksterne udviklingsprocedurer, teknik,<br />
software m.v. Et godt grundlag for sådanne udviklingsforløb er en løbende indsigt i<br />
cost/benefit for den gennemførte udvikling. Udviklingsprojekter vil i et bredere perspektiv<br />
kun være interessante, i det omfang at der kan defineres en klar økonomisk ramme, der sikrer<br />
at udgifter kan fordeles på projektets parter.<br />
Spotlight på digitalisering i forbindelse med bygge- og renoveringssektoren<br />
Gennemgående synes projektet ’Digital Projektplanlægning’ at have medvirket til at forbedre<br />
fremtidsperspektiverne for digital projektering i renoveringssager. Projektet har i udgangspunktet<br />
tilskyndet til at give deltagerne en bedre forståelse af potentialet i de digitale grænseflader<br />
mellem bygherre, rådgiver og entreprenør, samt for hinandens behov.<br />
Derudover har projektet dannet grundlaget for bedre projektering i fremtiden. Ligeledes kan<br />
brugen af digital opmåling bidrage til bedre projektering, hvor bygherrer, rådgivere og entre-<br />
26
prenører får mere præcise og ensartede informationer gennem de mængdesatte tilbudslister.<br />
Dette kan være forbundet med at tilbudsgivere nedjustere den margen der altid afsættes i tilbuddet<br />
for at imødekomme eventuelle fejltagelser i projekteringen.<br />
Gennemførelsen og afprøvningen af digital projektplanlægning i forbindelse med renoveringssager<br />
er i sig selv med til at forbedre fremtidsperspektiverne for digital opmåling, digital<br />
projektering samt digital gennemførelse af udbud/tilbudsgivning, alene ved det at projektet<br />
har skabt opmærksomhed om digitaliserede processer i byggebranchen. Endvidere kan projektet<br />
siges at have medvirket til at anskueliggøre det problematiske i gennemførelsen af en digital<br />
proces i forbindelse med renoveringsprojekter.<br />
Høje forventninger til digitalisering i renoveringssektoren i fremtiden<br />
Samtidig med at opmærksomheden er vendt mod digitalisering i renoveringssager, er holdninger<br />
og forventninger til disse processer også blevet forandrede som følge af projektet. Projektet<br />
har været med til at underbygge forventningerne om det potentiale som ligger i digital<br />
projektplanlægning. Der er positive forventninger, idet projektet har vist at man i disse typer<br />
projekter ikke er bagud i forhold til den øvrige del af byggebranchen. Der eksisterer således<br />
klare forventninger om at digital projektplanlægning vil gøre projektforløbet bedre i renoveringssager<br />
i fremtiden, og at en stor del af de potentielle gevinster kan indfries.<br />
27
9. Bilag A: Evalueringer fra afprøvningssagerne<br />
Bilaget indeholder oplysningerne fra de deltagende virksomheder ud fra evaluering af afprøvningssagerne.<br />
<strong>Effektmåling</strong> af digital projektplanlægning<br />
Vejledning til skema<br />
Evalueringsskemaet anskuer den digitale projektplanlægning som et kronologisk forløb med 3 hovedfaser og<br />
underliggende delprocesser:<br />
Fase 1: Digital Opmåling<br />
1.1 Forberedelse af digital opmåling. Herunder præcisering af opmålingsbehov og -niveau i forhold til<br />
den konkrete opgave samt tekniske krav)<br />
1.2 Digital opmåling og registrering<br />
1.3 Udveksling/aflevering/modtagelse af opmålingsresultater<br />
Fase 2: Digital projektering<br />
2.1 Anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller<br />
2.2 Evt. opdatering af data undervejs<br />
2.3 Digital projektering<br />
2.4 Udveksling af digitalt tegningsmateriale ift. myndighedsbehandling og bygherre<br />
2.5 Udarbejdelse af digitalt udbudsmateriale<br />
Fase 3: Gennemførelse af digitalt udbud/tilbudsafgivning<br />
3.1 Gennemførelse af udbud ved brug af udbudsportal<br />
3.2 Aflevering af tilbud på udbudsportal<br />
3.3 Valg af vindende entreprenør<br />
I det følgende skal du vurdere effekter og erfaringer i forhold til disse faser og delprocesser.<br />
Fase 1 Digital opmåling<br />
Delproces 1.1: Forberedelse af digital opmåling. Herunder præcisering af opmålingsbehov og -niveau i forhold<br />
til den konkrete opgave (herunder også tekniske krav)<br />
1. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Landinspektørfirmaet har anvendt softvare benævnt <strong>L3D</strong>, opmålingen er foretaget på stedet. I<br />
forbindelse med opmålingen er der foretaget fotoregistrering som er linket til den 3D geometriske<br />
landmålermodel. <strong>L3D</strong> modellen af ejendommen er konverteret til IFC format. Projekteringen<br />
foregår hos rådgivere i ADT 2006<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Ingen.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen, der er anvendt tegningsmateriale (Autocad)fra ombygning og udvidelse af<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen, gennemført i 2001. Tegningsgrundlaget har kun delvist været 'Som udført'<br />
- tegninger, øvrigt en del af registereringsgrundlaget er på baggrund af udbudsmaterialet<br />
(AutioCad-tegninger).<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver ADT, Autocad<br />
Ungdomsskolen Bygherre Der har ikke været anvendt digital opmåling i dette projekt, af interne årsager.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Ingen, her har vi brugt tommestok og lasermåler<br />
SBS SBS Ikke digital opmåling. Indsamling af eksist. tegningsmateriale (papir)<br />
28
2. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Der er foretaget en præcis opmåling af de eksisterende forhold, fotoregistreringen er knyttet<br />
hertil. Registreringen er ny og i fuld overensstemmelse med de faktiske forhold på stedet.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Se pkt. 3.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Det foreliggende tegningsmateriale, og førregistrering samt kontrolopmåling på stedet, er<br />
tilsammen anvendt til generering af en 3D model (ADT 2006).<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver man bruger objektorienteret 3d projektering.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Samme proces<br />
SBS SBS -<br />
3. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
1) opmålingen er så præcist registreret at alle skævheder på de enkelte overflader er registreret.<br />
Det har været en udfordring at definere en middelværdi for tolerancer, således at en'logisk'<br />
model kunne genereres. Den meget nøjagtige registrering af overfladernes faktiske placering<br />
har gjort det vanskeligere håndterbart i den objektbaserede projektering i ADT programmet. /<br />
2)Konverteringen af modellen fra <strong>L3D</strong> til ADT 2006 via IFC-formatet som omformer, har ikke<br />
fungeret tilfredsstillende der er gåeet data tabt i processen som har vanskeliggjort frembringelsen<br />
af en pålidelig BIM-model. Der er under hele projekteringsforløbet og til stadighed arbejdet<br />
med løsning af dette problem<br />
Den største udfordring har været at få inddraget landmåleren i rådgivers arbejdsmetoder og<br />
omvendt. / Det var vigtigt for os at få landmåleren til at være en del af IKT-aftalen således at<br />
landmåler kunne indgå på lige fod med øvrige projekterende. / Derudover er det tydeligt at der<br />
mangler fælles standarder for opmåling – alle detaljer skulle snakkes igennem og alligevel var<br />
det ikke nok. Det blev aftalt at landmåler skulle aflevere dokumentation for opmålingsmetoder.<br />
Dette er vigtigt idet opmålingen ellers intet er værd. / En anden vigtig ting at afprøve var om<br />
landmåler kunne overtage en del af de traditionelle rådgiverydelser, herunder fotoregistrering<br />
samt registrering af installationer. / / Det har været en udfordring at stille krav til modellens<br />
nøjagtighed hvad angår registrering af skævheder. Vi var inden opmålingen opmærksomme<br />
på dilemmaet i, at jo mere nøjagtig modellen opmåles, jo sværere bliver den at håndtere og<br />
bearbejde. / / Det var ikke forudsat at rådgiver skulle medvirke til opmålingen. /<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
Der er forudsat stor fokus på kvalitetssikring af tegningsmaterialet som dokumenterer eksiste-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre rende forhold, idet disse oplysninger anvendes til generering af en BIM model hvis formål bl. a.<br />
er udtræk af mængder.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
opmålingen er sket på grundlag af eksisterende tegninger men tjekmål på stedet. Det vil sige<br />
at der primært ikke er foregået nogen opmåling.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Ingen<br />
SBS SBS -<br />
29
4. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver se punkt 3.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Der er gjort mange nyttige erfaringer iht. arbejdsmetode og definition af hvilke registreringsopgaver<br />
det er muligt at uddrage at landinspektørens registrering og forundersøgelser.<br />
I forhold til forberedelse af digital opmåling har der været den fordel, at det i større omfang end<br />
normalt er blevet drøftet i projektgruppen hvad der var vigtigt at registrere.<br />
-<br />
Disse erfaringer er endnu ikke gjort, da opgaven fortsat forestår udbud. der er pt. ikke genereret<br />
mængdefortegnelse/tilbudsliste.<br />
5. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre De som i spm. 3 nævnte IT-tekniske udfordringer og komplikationer<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Nej<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Nej<br />
SBS SBS -<br />
Fase 1 Digital opmåling<br />
Delproces 1.2: Digital opmåling og registrering<br />
Der opstod ikke uforudsete aktiviteter i forberedelsesdelen.<br />
-<br />
Det understreges at, der ikke er foretaget en digital opmåling på dette projekt. opmåling er<br />
traditionelt udført med eksisterende tegninger sammenholdt med kontroltjeck på stedet.<br />
6. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Landmåler: <strong>L3D</strong> (Egen softvare) / Rådgivere: ADT 2006 / Konvertering via IFC / Udveksling af<br />
data via Byggeweb<br />
<strong>L3D</strong> opmålingsmetode.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver ADT, autocad<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS<br />
-<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
Teginger af eksist. forhold scannet ind og anvendt som underlag samt traditionel opmåling på<br />
stedet.<br />
30
7. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Som besvaret i spm. 2.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver der er anvendt 3d projektering.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
-<br />
vi fik hele 3d modellen, og undlod at lave en registrering på stedet<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
8. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Tidligere besvaret, i dette skema!<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Den største udfordring har nok været at få landmåleren til at tolke rådgivers krav korrekt. /<br />
Rådgiver deltog ikke i opmålingen. /<br />
-<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
opmålingen er sket på grundlag af eksisterende tegninger men tjekmål på stedet. Det vil sige<br />
at der primært ikke er foregået nogen opmåling.<br />
9. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Tidligere besvaret, i dette skema!<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver se punkt 8.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
For det første genereres opmålingen hurtigt og af en omgang. Dette er en stor fordel i forhold<br />
til traditionel opmåling idet opmålingen her typisk foregår ad-hoc over en længere periode. / En<br />
del af den traditionelle rådgiverydelse er flyttet til landmåler hvilket må være en fordel pga.<br />
landmålerens bedre kompetencer på dette punkt. / Der har været højere grad af drøftelser i<br />
projektgruppen vedr. registrering end normalt. /<br />
en præcis model er en klar fordel, men der manglede installationer<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
31
10. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Tidligere besvaret, i dette skema!<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver nej<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Fase 1 Digital opmåling<br />
Registrering af installationer samt fotoregistrering skete for meget ud fra hvad landmåleren<br />
troede hvad rådgiver skulle bruge. / Rådgiver burde have deltaget i opmålingen. /<br />
vi måtte efterfølgende foretage egen inspektion<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
Delproces 1.3: Udveksling/aflevering/modtagelse af opmålingsresultater<br />
11. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
IFC som konverteringsformat mellem <strong>L3D</strong> og ADT. / Udveksling af data mellem parterne:<br />
Byggeweb<br />
For vores ve<strong>dk</strong>ommende ADT.<br />
ABS 2006<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver vi har ikke foretaget opmålinger men anvendt 2d tegningsmaterialet som grundlag.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
12. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver den er ikke anderledes<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Der pågår fortsat justeringer af Landmålerens 'Fællesmodel' med henblik på en skabelse af en<br />
BIM-model som fungerer i ADT<br />
-<br />
lidt problemenr med adskillelse af en den meget høje detaljeringsgrad og den mere logiske<br />
model. I renovereing er der meget skøn og sjus.<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
32
13. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Tidligere besvaret, i dette skema!<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver ingen<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Som i forberedelses perioden har det været en stor udfordring at få landmåleren til at strukturere<br />
sine data (modellen) som rådgiver ønskede det. / Herunder anvendelse af koordinatsystem,<br />
grundlagstegninger, layoutvisning. /<br />
Det var rart at have tilgang til eksakt opmåling<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
14. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Tidligere besvaret, i dette skema!<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver ingen<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Det har været en stor fordel at landmåler i højere grad end normalt har afleveret sit projektmateriale<br />
i en for rådgiver vant struktur.<br />
der var aldrig behov for at tage mål på stedet.<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
15. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Tidligere besvaret, i dette skema!<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver nej<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
-<br />
-<br />
Opmåling og registrering er foregået på traditionel vis med grundlag af eksisterende tegninger<br />
og kontrolopmåling udført af rådgiver.<br />
33
Ressourceforbrug i forbindelse med fase 1 ’Digital opmåling’<br />
Hvor mange ressourcer (timer og øvrige omkostninger) har jeres virksomhed skønsmæssigt brugt i forbindelse<br />
med denne fase?<br />
16. Skønnet antal timer:<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
40<br />
20<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver 110<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS 4<br />
17. Omkostninger (Kr.):<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver 60<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
0<br />
15000<br />
SBS SBS 3000<br />
18. Har jeres virksomheds timeforbrug ved fasen været større eller mindre end ved et traditionelt<br />
projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Større<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Mindre<br />
Det samme<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Større<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Det samme<br />
34
19. Har jeres virksomheds øvrige omkostninger ved fasen været større eller mindre end ved et<br />
traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Det samme<br />
20. Hvad er de primære årsager til forskellen i timeforbrug og øvrige omkostninger i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Fase 2 Digital projektering<br />
Der er som udgangspunkt for opgavens løsning udarbejdet en IT/Cad aftale som omfatter<br />
følgende parter: Landinspektørfirma, Arkitektrådgiver, Ingeniørrådgivere og bygherre, Gentofte<br />
Kommune. / / Der er som bygherreleverence aftalt fastpris for Landinspektørfirmaets ydelse,<br />
denne ydelse omfatter opmåling og levering af 3D model samt fotoregistrering, og andrager kr.<br />
50.000,- tidsforbrug ved behandling af data må besvares af rådgivere.<br />
Ydelsen er primært udført af anden part.<br />
Der er end del oplæring<br />
Svar på 16. Rådgiver oplyser dette. / Svar på 17. Der er fastpris honoraraftale med rådgiver.<br />
Betaling foretages i rater iht. projekteringens faseinddeling, program, projektforslag... / / Rådgiver<br />
har lagt en stor indsats i indsamling og kvalitetssikring af basismaterialet for dokumentation<br />
af eksisterende forhold.<br />
Den fejlmargen der ligger i 2d materialet viser sig tydelig når du arbejder med den i 3d. Der er<br />
brugt meget tid på at få etageplaner til at præcist at passe sammen.<br />
Delproces 2.1: Anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller<br />
21. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre <strong>L3D</strong> - IFC - ADT 2006 samt Byggeweb. /<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
ADT<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
abs 2006<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Rådgiver har genereret en 3D, ADT 2006 model ud fra oplysninger om eksisterende forhold.<br />
Der er ike anvendt Digital opmåling på opgaven.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver ADT og autocad<br />
Ungdomsskolen Bygherre Autocad 2006 har været anvendt<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Autocad. Autodesk 3dstudio Viz. Basismodellen.<br />
35
22. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS<br />
Rådgiver besvarer dette bedst, overførsel fra program til program har ikke været uproblematisk!<br />
-<br />
rumlig modellering<br />
Rådgiver har genereret en 3D, ADT 2006 model ud fra oplysninger om eksisterende forhold.<br />
Der er ike anvendt Digital opmåling på opgaven.<br />
Vi har brugt objektorienteret 3d projektering men vi har ikke haft nogle 3d opmålinger men<br />
opbygget 3d modellen ud fra eksisterende 2d tegningsmateriale.<br />
Der er tegnet i 3D intelligente objekter, men opmålings resultater har været anvendt som på /<br />
"normal" vis<br />
Optegningsmetode forskellig (objektorienteret isf. "streg"-orienteret. Mere fokus på hvilke typer<br />
af elementer, variationer af forskellige bygningsdele, der indgår i projektet - og på et tidligt<br />
tidspunkt.<br />
23. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Rådgiver besvarer dette bedst, overførsel fra program til program har ikke været uproblematisk!<br />
Der har været store vanskeligheder med opbygning af 3D-fagmodeller. / Vi forudsatte inden<br />
projektering at rådgiver kunne ”arve” den opmålte 3D model og anvende den som videre<br />
projekteringsgrundlag. / Dette viste sig umuligt pga. objekterne i den opmålte model opførte<br />
sig ”uforudsigeligt” ved bearbejdning. Rent layoutmæssigt var der så store mangler at modellen<br />
ikke uden videre kunne anvendes. / / Herunder følger en kort redegørelse over arbejdsmetoden.<br />
/ / Som bekendt består projekteringsgrundlaget af en 3D-IFC model (<strong>L3D</strong>) fremkommet<br />
ved digital opmåling, efterfølgende delvis konverteret til ADT. / Vi fortsatte arbejdsmetoden<br />
fra et tidligere testprojekt hvor opdeling i eksisterende, nedrevne og nye bygningsdele<br />
skete i hhv. styles og lag. <strong>L3D</strong>-modellen blev under projekteringen bearbejdet, således at<br />
denne ved projektets afslutning kunne udgøre as-built grundlag. / 3D-modellen blev tilpasset til<br />
anvendelse i project-navigator. Dvs. lagdelt i etager, med hver etage tilpasset med dækoverside<br />
i kote 0,0. / / Under arbejdet blev vi undervejs opmærksomme på flere uregelmæssigheder<br />
og uhensigtsmæssigheder med <strong>L3D</strong>-modellen. / Vi blev overbeviste om at <strong>L3D</strong>-modellen<br />
derfor ikke skal være "bærende" for projekteringsarbejdet. Det skal langt hen i projekteringsforløbet<br />
være muligt at udskifte og forfine også <strong>L3D</strong>-modellen. / Derfor skulle vi udvikle en<br />
arbejdsmetode hvor vi både kunne benytte <strong>L3D</strong>-modellen til eksisterende og fremtidige forhold<br />
uden fysisk at bearbejde den! / Vi besluttede derfor at skrotte vores hidtige arbejde og starte<br />
forfra. / / Denne gang uden at røre <strong>L3D</strong>-modellen. / Project-navigatoren blev indstillet til at<br />
kunne håndtere både fagmodeller udført som vanligt med dækoverside i relativ kote 0,0 samt<br />
<strong>L3D</strong>-modellen som er opmålt og tegnet i absolutte koter. / Eksisterende-, nedrevne- og fremtidige<br />
forhold er hver udført i egne fagmodeller. / De enkelte fagmodeller og <strong>L3D</strong>-modellen<br />
udgør sammen projektgrundlaget. / Dette kan kun lade sig gøre fordi der er indlagt maskede<br />
polygoner over objekter i <strong>L3D</strong>-modellen der ikke ønskes vist. / Metoden fungerer pga. den<br />
nuværende teknik kun i 2D og er derfor kun velegenet til generering af plantegninger. / I 3D<br />
vises alle objekter og derfor er man på et tidspunkt nød til at tage beslutning om at bearbejde<br />
<strong>L3D</strong>-modellen. / Denne skal sammen med de enkelte fagmodeller ophøjes til den endelige<br />
BIM-model senest ved digital aflevering som as-built dokumentation. / / Vores vurdering er at<br />
faseskiftet mellem projektforslag og hovedprojekt vil være det rigtige tidspunkt at bearbejde<br />
<strong>L3D</strong>-modellen. / Her bør alle principielle beslutninger om bygningens fremtidige indretning<br />
være på plads, samtidig vil det være ønskeligt med en anvendelig 3D-model på dette stade. /<br />
Om vurderingen er korrekt vil tiden vise. /<br />
balancen mellem for stor og for lille detaljering<br />
Ungdomsskolen Bygherre At optegning skulle ske i 3D<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS<br />
Rådgiver har genereret en 3D, ADT 2006 model ud fra oplysninger om eksisterende forhold.<br />
Der er ike anvendt Digital opmåling på opgaven.<br />
Vi har brugt objektorienteret 3d projektering men vi har ikke haft nogle 3d opmålinger men<br />
opbygget 3d modellen ud fra eksisterende 2d tegningsmateriale.<br />
Meget store krav til ensartet tegnemetode/arbejdspraksis. Tilvænning til anderledes praksis<br />
(lære værktøjet at kende)<br />
36
24. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver se punkt 22.<br />
Rådgiveren tør kaste tillid i projektet. Der kan i højere grad detailprojekteres på et meget<br />
tidligere tidspunkt. 3D-modellen skaber større sikkerhed i budgetteringen.<br />
meget bedre kommunikation og overblik, udtræk af mængder (lille gevinst)<br />
Rådgiver har genereret en 3D, ADT 2006 model ud fra oplysninger om eksisterende forhold.<br />
Der er ike anvendt Digital opmåling på opgaven.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Krav til præcision og ensartet arbejdsmetode synes at virke befordrende for overblik.<br />
25. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver nej<br />
Det var ikke tilsigtet at problemet med kommunikationen mellem de forskellige programmer<br />
ville være så problematisk som det har vist sig!<br />
Mange, se svar under delproces, anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3Dfagmodeller.<br />
/ / Landmåleren leverede kun en 3D-model og ikke som forudsat en geometrisk<br />
korrekt model samt en model tilpasset CAD-systemet - hvilket vil sige uden alt for mange<br />
skævheder. /<br />
en række mindre tekniske problemer<br />
Rådgiver har genereret en 3D, ADT 2006 model ud fra oplysninger om eksisterende forhold.<br />
Der er ike anvendt Digital opmåling på opgaven.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Elementer skulle tegnes om for at få det bedste udbytte af modellen.<br />
Fase 2 Digital projektering<br />
Delproces 2.2: Evt. opdatering af data undervejs<br />
26. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Der har gennem hele projekteringen forløbet en proces med udvikling af fællesmodellen, den<br />
opmålte model. Denne er dog forblevet en reference. BIM projekteringen udføres vha. arkitektrådgivers<br />
fagmodel, benævnt den 'logiske model', som så er genereret ud fra middelværdierne<br />
i den 'geometriske model'.<br />
ADT<br />
abs 2006 og projektweb<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre ADT 2006 er anvendt til opgaven.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver ADT og autocad.<br />
Ungdomsskolen Bygherre ADT 2006<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Autocad. Basismodellen.<br />
37
27. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Der er ikke pt. uddraget konklusion<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
-<br />
godt at kunne udveksle 3D modeller<br />
Vi har brugt objektorienteret 3d projektering men vi har ikke haft nogle 3d opmålinger men<br />
opbygget 3d modellen ud fra eksisterende 2d tegningsmateriale.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At der er tegnet i 3D intelligente objekter<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Nemmere at udskifte ens elementer i hele huset skal kun rettes eet sted.<br />
28. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Der er ikke pt. uddraget konklusion<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Ej digital opmåling.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Mange, se svar under delproces, anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3Dfagmodeller.<br />
adskillelse i eksisterende, ny og fremtidigt, dea dette forudsatte en redigiering af den opmålte<br />
model.<br />
Vi har brugt objektorienteret 3d projektering men vi har ikke haft nogle 3d opmålinger men<br />
opbygget 3d modellen ud fra eksisterende 2d tegningsmateriale.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Stiller krav til ensartet opbygning af tegninger/modeller fra begyndelsen af .<br />
29. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Der er ikke pt. uddraget konklusion<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Ej digital opmåling.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver se punkt 27.<br />
Det er umiddelbart svært at se gevinster her.<br />
bedre koordinering og klarhed over revisioner<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Rettelser sker nemmer, når først modellen er opbygget pø den rigtige måde.<br />
30. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Der er en fortsat proces for udvikling af fællesmodellen<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Ej digital opmåling.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver nej<br />
Mange, se svar under delproces, anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3Dfagmodeller.<br />
/<br />
lidt mange opdateringer at den regisererede model<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
38
Fase 2 Digital projektering<br />
Delproces 2.3: Digital projektering<br />
31. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre ADT 2006, udvekslingsmedie: Byggeweb<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
ADT<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
abs 2006<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre ADT 2006, udveksling af data via Byggeweb.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver adt og autocad.<br />
Ungdomsskolen Bygherre ADT 2006<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS Autocad. Basismodellen. 3d Studio Viz.<br />
32. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Det er erfaringen, at der gennem de indledende projekteringsfaser: Registrering, program,<br />
projektforslag nås et højere detaljeringsniveau, end det er tilfældet under projektering uden 3D<br />
objektmodel.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
-<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
rumlig modellering<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre ADT 2006, udveksling af data via Byggeweb.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Det er objektorienteret 3d projektering så alle informationer ligger i 3d modellen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At der er tegnet i 3D intelligente objekter<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS<br />
Medfører/kræver i større grad at man skaber sig overblik over hvilke typer bygningsdele/arbejder,<br />
der indgår i projektet.<br />
33. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Der er et højt niveau af afklaring af eksisterende forhold hvilket har været en fordel i forbindelse<br />
med afklaring af føringsveje, installationer iht. ombygning og ny indretning.<br />
Processen foregår sideløbende med opbygning af 3D-modeller. / Se svar under delproces,<br />
anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller. /<br />
nye værktøjer, og at der blev lagt flere resourser i nprojektoforslag og forprojekt en sædvanligt.<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre ADT 2006, udveksling af data via Byggeweb.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Det har været en stor opgave at få 3d tegninger med alle dens oplysninger til bliver en traditionel<br />
2d tegninger som kan sendes til byggemyndigheder og andre.<br />
Ungdomsskolen Bygherre<br />
Den største udfordring har været at forberede til indhentning af arealer m.m. til udbudsmateriale<br />
fra modellen<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS<br />
Krav til ensartet tegnignspraksis osv. Projektet opbygges på en anden måde, med større fokus<br />
på "typer" af elementer.<br />
39
34. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre som forudgårnde spm.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Processen foregår sideløbende med opbygning af 3D-modeller. / Se svar under delproces,<br />
anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller. /<br />
tidlig problem afklaring / bedre kommunikation<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre ADT 2006, udveksling af data via Byggeweb.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Lige nu kan vi ikke rigtig se fordelen. Når man når til projekteringsfasen bruges det at se modellen<br />
i 3d næsten ikke.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS OPdatering/rettelser er nemmere, når først modellen er opbygget korrekt.<br />
35. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Den sidste udfordring er sikkert ikke behandlet endnu<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Processen foregår sideløbende med opbygning af 3D-modeller. / Se svar under delproces,<br />
anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller. /<br />
nye arbejdsmetoder opg nye værktøjer<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre ADT 2006, udveksling af data via Byggeweb.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
ADT er et kompliceret program at 3d projektere i. Værktøjerne er ikke nemt tilgængelige. Der<br />
skal foregå en stor grad af opgradering af kompetencer fra ADT.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS<br />
Fase 2 Digital projektering<br />
Arbejdsgang fra autocad til basismodellen (export af dxf osv.) besværliggør processen/det<br />
daglige arbejde. Konstruktion af geometrisk komplekse objekter skal ske via et 3. program<br />
(incl. en specifik plugin), hvilekt kræver lidt ekstra arbejde.<br />
Delproces 2.4: Udveksling af digitalt tegningsmateriale ift. myndighedsbehandling og bygherre<br />
36. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Byggeweb er udvekslingsmedie, Bygningsmyndigheden i Gentofte Kommune er der dog<br />
udvekslet med direkte pr. E-mail efter myndighedens eget ønske, om ikke at være tilknyttet<br />
Byggeweb.<br />
ADT<br />
abs 2006 byggeweb<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Autocad og ADT.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Byggeweb<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Der er ikke udvekslet myndighedsprojekt til myndighedsbehandling via byggeweb. Der ER<br />
anvendt Byggeweb mellem rådgiver og bygherre (Samt styregruppe på skolen).<br />
40
37. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Udveksling via byggeweb er bredt udbredt på byggesager i Gentofte Kommune og derfor ikke<br />
særligt for nærværende projekt.<br />
-<br />
intet papir<br />
Alle parter får adgang til de samme oplysninger samtidig, Der uploades på byggeweb iht.<br />
projekteringsfasernes forløb.<br />
Vi udveksler tegningsmateriale på byggeweb. I myndighedsbehandling er det sendt traditionelt.<br />
I udvekslingen til bygherre og bruger der det sket over byggeweb.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At internet har været anvendt til udveksling<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
38. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Mappestrukturen i Byggeweb som følger Bips anbefalinger har måttet justeres således at BIM<br />
modellen kan udvekslet mellem parterne, mappestrukturen i ProjectNavigator er oprettet i<br />
Bygeweb for at det skulle fungere<br />
Der er kun udvekslet digitale plot. / Ingen særlige udfordringer. /<br />
-<br />
Udveksling af oplysninger er forløbet planmæssigt på sagen, det er dog forekommet at er er<br />
gået for lang tid inden en ny aktør er blevet tilknyttet som bruger.<br />
Byggeweb er endnu ikke egnet til 3d projektering. Den mappestruktur der ligger på byggeweb<br />
er for simpel, man mangler en stærkere struktur hvori man kan placere tegningsmaterialet.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At blive enig om hvor dokumenterne skal placeres<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
39. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre ikke konkluderet pt.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Ingen særlige.<br />
mindre administration, kopiering etc<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Ej digital opmåling på sagen.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
I forhold til myndighedsbehandling har der ikke været en fordel men i forhold til bygherre og<br />
bruger har fordelen været at det senest gældende materiale er umiddelbar let tilgængelig og<br />
hurtigt at hente.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At alle dokumenter kan findes et sted...<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
41
40. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre ikke ud over det i spm. 37 besvarede<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver nej<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
Fase 2 Digital projektering<br />
Delproces 2.5: Udarbejdelse af digitalt udbudsmateriale<br />
-<br />
-<br />
41. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
ADT / LUDOC<br />
abs 2006, word<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Vi er endnu ikke nået så langt i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre ADT 2006 og Excel samt Access<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Acces/database koblet sammen med adt og excel<br />
SBS SBS XML editor. Autocad. Basismodellen.<br />
42. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
mindre papir, bedre overblik<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Vi er endnu ikke nået så langt i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At bygningsmodellen har været benyttet til automatisk indhentning af arealer og materiale styk.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver<br />
SBS SBS<br />
Den anvendte metode har ikke været anderledes for os, da vi altid tilbyder digitalt, hvis bydende<br />
har dette ønske.<br />
Anvendelse af andre værktøjer (XML osv.). Forudsætning for rigtige resultater er at projektet<br />
er opbygget/tegnet korrekt og hensigtsmæssigt > kræver særlig fokus/viden ifm. projektopstart.<br />
42
43. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Ingen særlige udfordringer i forhold til traditionel opmåling. / Den største udfordring her er at<br />
skabe entydig sammenhæng mellem objekterne i 3D-modellerne, beskrivelsesposterne og<br />
tilbudsliste, men dette er ikke specielt relateret til den digitale opmåling. /<br />
hvordan sikre man sig at materialet fremstår tydeligt og forståelig<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Vi er endnu ikke nået så langt i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Dette kan bygherre ikke besvare..<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Databasen har været det sværeste at få komplet sammen med tilbudslisterne i excel<br />
SBS SBS XML-kompetencer.<br />
44. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Der har pågået en løbende proces hvor forskellige digitale arbejdsmetoder er afprøvet, denne<br />
proces fortsættes og der samles op på de erfaringer som gives.<br />
Formentlig større sikkerhed ved de udbudte mængder.<br />
lettere udsendelse<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Vi er endnu ikke nået så langt i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At alle informationer kan hentes fra modellen, og ting "kun" skal rettes et sted.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver En stor del har været at de udtrukne mængder fra 3D modelen har været præcise.<br />
SBS SBS<br />
Når først modellen er opbygget, virker overgangen fra model til udbud tilsyneladende godt.<br />
Kan på sigt spare tid og øge kvalitet.<br />
45. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Som pilotprojekt har der været en vis metodefrihed, men rådgivere har lagt en del flere timer i<br />
projekteringen af byfornyelsessagen, end det formodes ville have været tilfældet såfremt<br />
sagen var projekteret på gængse vilkår<br />
-<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Vi er endnu ikke nået så langt i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Ja, der var ukorrekte arealer i udbudsmaterialer som var genereret fra modellen.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Opbygningen af projektstandardfilen til ADT tog lidt længere tid end forvendtet.<br />
SBS SBS<br />
Måden man bygger projekt op fra begyndelsen har stor indflydelse senere hen = kræver særlig<br />
fokus. Særlige kompetencer indenfor XML. A<br />
43
Ressourceforbrug i forbindelse med fase 2 ’Digital projektering’<br />
Hvor mange ressourcer (timer og øvrige omkostninger) har jeres virksomhed skønsmæssigt brugt i forbindelse<br />
med denne fase?<br />
46. Skønnet antal timer:<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
350<br />
250<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver 550<br />
Ungdomsskolen Bygherre 20<br />
Ungdomsskolen Rådgiver 100<br />
SBS SBS 28<br />
47. Omkostninger (Kr.):<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver 350<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver 67000<br />
SBS SBS 21000<br />
0<br />
-<br />
48. Har jeres virksomheds timeforbrug ved fasen været større eller mindre end ved et traditionelt<br />
projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Større<br />
Det samme<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Større<br />
Ungdomsskolen Bygherre Større<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Større<br />
SBS SBS Større<br />
44
49. Har jeres virksomheds øvrige omkostninger ved fasen været større eller mindre end ved et<br />
traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre Større<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Større<br />
SBS SBS Det samme<br />
50. Hvad er de primære årsager til forskellen i timeforbrug og øvrige omkostninger i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Rådgiver besvarer disse spørgsmål, Gentofte Kommune har en aftale med rådgiver om fast<br />
honorarprocent iht. håndværkerudgifter jf. byfornyelsessagens rammebeløb og byfornyelsesstøtte.<br />
Timeforbruget er kun frem til projektforslaget, idet det er den nuværende fase for projektet.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Rådgiver besvarer disse oplysninger, Gentofte Kommune har fastpris aftale med totalrådgiver.<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Det er en ny teknologi vi ikke har anvendt før.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At bygherren har haft et kursusforløb for indhentning af kompetence.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Klassefikacering af objekterner, så de kunne afleveres digitalt til bygherre.<br />
SBS SBS Tidsforbrug er større pga. tilvænning til nye teknologi/software og anderledes praksis.<br />
Fase 3 Gennemførelse af digitalt udbud/tilbudsafgivning<br />
Delproces 3.1: Gennemførelse af udbud ved brug af udbudsportal<br />
51. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Excel, word og Byggeweb<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Excel, DWF view´er, PDF<br />
SBS SBS Der har kun været foretaget forsøgmæssig udarbejdelse af af udbudsmateriale.<br />
45
52. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre<br />
At internet har været anvendt som udveksling af udbudsmateriale, samt at licitation blev<br />
udført over nettet<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Ikke det store ud over anvendelsen af DWF<br />
SBS SBS -<br />
53. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Det har været svært for bygherre at få adgang til at følge udbuddet, pga. manglende adgang.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Ingen, ud over at få de bydende til af give tilbud på denne måde.<br />
SBS SBS -<br />
54. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver<br />
SBS SBS -<br />
Fodelen ved at udbyde via en projektweb, har været at udbudet lukker præcis, så det er ens<br />
for alle bydende.<br />
55. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Umiddelbart ikke<br />
Ungdomsskolen Rådgiver nej<br />
SBS SBS -<br />
46
Fase 3 Gennemførelse af digitalt udbud/tilbudsafgivning<br />
Delproces 3.2: Aflevering af tilbud på udbudsportal<br />
56. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
-<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Excel, word og Byggeweb<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Excel<br />
SBS SBS -<br />
57. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
-<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre<br />
At internet har været anvendt som udveksling af udbudsmateriale, samt at licitation blev<br />
udført over nettet<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Anvendelsen af projektweb<br />
SBS SBS -<br />
58. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Endnu ikke udført.<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre At de bydende ikke har taget byggewebs deadline for upload af filer helt seriøst nok.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver ingen<br />
SBS SBS -<br />
47
59. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Det er ens for alle bydende<br />
SBS SBS -<br />
At man kan benytte tilbudssummene digitalt efterfølgende, i og med at de indtastede priserne<br />
i et excelark.<br />
60. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Ja, for få bud pga. at de bydende ikke tog opgaven om aflevering seriøst nok.<br />
Ungdomsskolen Rådgiver nej<br />
SBS SBS -<br />
Fase 3 Gennemførelse af digitalt udbud/tilbudsafgivning<br />
Delproces 3.3: Valg af vindende entreprenør<br />
61. Hvilke IKT-værktøjer har der været anvendt i denne delproces?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Word<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Projektweb og excel<br />
SBS SBS -<br />
48
62. Hvori adskiller den anvendte metode i denne delproces sig fra et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
-<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre Adskiller sig ikke<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
63. Hvilke udfordringer har der været ved denne delproces i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
64. Hvilke fordele/gevinster har der været sammenlignet med et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
65. Opstod der uforudsete aktiviteter i delprocessen? Hvis ja, hvilke?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
-<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Der pågår hovedprojektering, projektet udbydes via Byggeweb til marts 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver Så langt er vi ikke kommet i processen.<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS -<br />
49
Ressourceforbrug i forbindelse med fase 3 ’Gennemførelse af digitalt udbud/tilbudsafgivning’<br />
Hvor mange ressourcer (timer og øvrige omkostninger) har jeres virksomhed skønsmæssigt brugt i forbindelse<br />
med denne fase?<br />
66. Skønnet antal timer:<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver 0<br />
Ungdomsskolen Bygherre 5<br />
Ungdomsskolen Rådgiver 15<br />
SBS SBS 4<br />
67. Omkostninger (Kr.):<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver 0<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver -<br />
SBS SBS 3000<br />
0<br />
-<br />
0<br />
-<br />
68. Har jeres virksomheds timeforbrug ved fasen været større eller mindre end ved et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre -<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre -<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver -<br />
Ved ikke<br />
Ungdomsskolen Bygherre Det samme<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Mindre<br />
SBS SBS Ved ikke<br />
-<br />
50
69. Har jeres virksomheds øvrige omkostninger ved fasen været større eller mindre end ved et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre Det samme<br />
Ungdomsskolen Rådgiver Mindre<br />
SBS SBS Ved ikke<br />
70. Hvad er de primære årsager til forskellen i timeforbrug og øvrige omkostninger i forhold til et traditionelt projekt?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre Hovedprojektering pågår der er ikke pt. udbudt<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Endnu ikke udført.<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre Udbud afventes til forår 2007<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver -<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
-<br />
Ungdomsskolen Rådgiver At tilbudene modtages digitalt og dermed er nemmere at sammenligne<br />
SBS SBS Kan ikke sammenlignes, da udbudet kun var rent "eksperimentelt".<br />
71. Eventuelt (udfyldes såfremt der er vigtige forhold i jeres projekt som ikke er blevet dækket i de forrige spørgsmål)<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre -<br />
Ungdomsskolen Rådgiver nej<br />
SBS SBS<br />
Værktøjet har stor brugbarhed og synes at fungerer godt på tværs af de enkelte faser. Det<br />
kunne ikke konstateres om værktøjet også er brugbart ifht. større detaljeringsgrad af modellen<br />
eller om dette evt. skal udarbejdes på normal vis.<br />
51
72. Hvad synes du om brugbarheden og anvendeligheden af dette spørgeark både generelt set og i forhold til et<br />
fremtidigt selvevalueringsværktøj?<br />
Hyldegårdsvej Bygherre<br />
Hyldegårdsvej<br />
Hyldegårdsvej<br />
Rådgiver<br />
1<br />
Rådgiver<br />
2<br />
Tjørnegårdsskolen Bygherre<br />
Tjørnegårdsskolen Rådgiver<br />
Ungdomsskolen Bygherre Jeg synes spørgesemaet er noget forvirrende i sin opbygning!<br />
Ungdomsskolen Rådgiver ok<br />
SBS SBS<br />
Generelt god, men der var afsnit/spørgsmål, der dækkede områder, som ikke reelt var udført<br />
og derfor ikke kunne besvares.<br />
52
10. Bilag B: Udviklingsgruppens vurderinger af mulige effekter og<br />
perspektiver<br />
Digital Projektplanlægning: Udviklingsgruppens vurdering af mulige effekter og perspektiver<br />
Vejledning til skema<br />
Evalueringsskemaet anskuer den digitale projektplanlægning som et kronologisk forløb med 3 hovedfaser og<br />
underliggende delprocesser:<br />
Fase 1: Digital Opmåling<br />
1.1 Forberedelse af digital opmåling. Herunder præcisering af opmålingsbehov og -niveau i forhold til<br />
den konkrete opgave samt tekniske krav)<br />
1.2 Digital opmåling og registrering<br />
1.3 Udveksling/aflevering/modtagelse af opmålingsresultater<br />
Fase 2: Digital projektering<br />
2.1 Anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller<br />
2.2 Evt. opdatering af data undervejs<br />
2.3 Digital projektering<br />
2.4 Udveksling af digitalt tegningsmateriale ift. myndighedsbehandling og bygherre<br />
2.5 Udarbejdelse af digitalt udbudsmateriale<br />
Fase 3: Gennemførelse af digitalt udbud/tilbudsafgivning<br />
3.1 Gennemførelse af udbud ved brug af udbudsportal<br />
3.2 Aflevering af tilbud på udbudsportal<br />
3.3 Valg af vindende entreprenør<br />
I det følgende skal du vurdere effekter og erfaringer i forhold til disse faser og delprocesser.<br />
Fase 1 Digital opmåling<br />
Fasen omfatter delprocesserne:<br />
1.1 Forberedelse af digital opmåling. Herunder præcisering af opmålingsbehov og -niveau i forhold til<br />
den konkrete opgave samt tekniske krav)<br />
1.2 Digital opmåling og registrering<br />
1.3 Udveksling/aflevering/modtagelse af opmålingsresultater<br />
53
Hvilke potentielle gevinster (kvalitet, tid, økonomi) kan der ideelt set opnås i fase 1 'Digital opmåling'<br />
sammenlignet med traditionel opmåling?<br />
1. For projektet/bygherren?<br />
Bedre udgangspunkt for projektopstart, og mulighed for at registrere eksisterende<br />
Rådgiver<br />
bygninger<br />
Rådgiver Digitalisering af bygningsmassen / evt. grundlag for BIM model<br />
Bygherren kender budgettet bedre inden det sendes i udbud, derved undgår man at<br />
Entreprenør<br />
licitationer må anulleres pga. for lavt budget.<br />
Bygherre vil kunne opdatere sit ofte forældede tegningsmateriale af bygningen. Ved<br />
profesionelle bygherrer med en stor ejendomsportefølge er dette en chance for at<br />
Entreprenør strukturere det digitale projektmateriale således at det passer direkte ind i digitale<br />
D&V værktøjer. Såfremt at bygherre er i stand til at stille de rigtige krav til indholdet<br />
og opbygning af projektmaterialet vil dette effektivisere drift- og vedligeholdsarbejde.<br />
Entreprenør Større nøjagtighed og dermed bedre priser<br />
Entreprenør -<br />
Sigtet er at få udbytte af den præcise opmåling af eksisterende forhold, og samtidig<br />
Bygherre<br />
et grundlag for en fællesmodel til objektorienteret 3D projektering.<br />
Rådgiver En større nøjagtighed, især ved opdatering af BBR-oplysninger.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Det forudsættes at den digitale opmåling udføres af anden part, f.eks. landmåler, dog<br />
supleret af rådgiver(e) til at varetage registrering. / Ved opmåling forstås registrering<br />
af objektets geometri. / Ved registrering forstås registrering af objektets sammensætning<br />
/ opbygning / tilstand. / / I den indledende fase skønnes det, at de væsentligste<br />
gevinster for projektet / bygherren vil være en væsentlig hurtigere opmålings-<br />
/registreringsfase i forhold til traditionel opmåling. / Jf. bemærkningerne under rådgiver<br />
udføres den traditionelle opmåling/registrering som regel lidt ad-hoc. Ofte er der<br />
forskellige (følsomme) hensyn der skal tages i den indledende fase, f.eks. hensyn til<br />
Rådgiver<br />
beboere, hvorfor det vil være ønskeligt, at udbyde opmålingsarbejdet som særskilt<br />
ydelse, idet det formodes at ydelsen gennemføres i en omgang. / Det vurderes at<br />
landmåleren skal bistås af f.eks. ingeniør- og arkitektrådgiver til at varetage den<br />
egentlige registrering af opbygning og tilstand. Det kan have positiv effekt på kvaliteten<br />
i registreringen at rådgiver ikke skal koncentrere sig om opmålingen (= ikke kerneydelse).<br />
/ / Det er endnu vanskeligt at vurdere om digital opmåling vil medføre en<br />
mer- eller mindreudgift for bygherre for selve registreringsydelsen, idet denne som<br />
regel ikke prissættes særskilt. /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Nøjagtighed ved detaljer, hastighed - specielt ved køb af elementer<br />
I vores tilfælde har der ikke været tale om en en egentlig digital opmåling, men om<br />
en optegning af en 3d model på baggrund af et eksisterende tegningesmateriale. Så<br />
Rådgiver<br />
forberedelsen har stort set kun bestået i indhente de relevante oplysninger fra dette.<br />
I forhold til bygherren har der defor i forberedelsen ikke været den store forskel.<br />
Dette afhænger i høj grad af projektets karakter. / Forudsætningen er, at de digitale<br />
opmålingsmetoder økonomisk er fordelagtige i forhold til en traditionel opmåling med<br />
Rådgiver<br />
efterfølhgende optegning. / Der kan givet opnåes en hurtigere og mere detaljeret<br />
opmåling end det man kan præstere med en traditionel opmåling.<br />
54
2. For arkitekt/rådgivere?<br />
Rådgiver Bedre geometriks udgangspunkit for projektet<br />
Rådgiver Verifisering af gældende grundlag<br />
De kommer til at kende deres byggeri bedre især samlingsdetaljer, og såfremt de<br />
Entreprenør bruger en anden person i firmaet til at hive mængder ud, bliver deres kavlitetssikring<br />
også bedre.<br />
Gevinsten for rådgivere er at de slipper for at basere projektering på traditionel<br />
opmåling med målebånd/tommestok og gamle ofte ukorrekte papirtegninger. Dette<br />
gør at der vil være færre problemer med projekterede løsninger der er uladsigørlige<br />
Entreprenør pga at bygningen ikke er som forventet. Forhåbentlig kan dette være med til at give<br />
færre uforudsete omkostninger under udførelsen - og ikke mindst give færre tvister<br />
om krav om ekstrabetaling fra entreprenøren, således at der istedet for at skændes<br />
om fem-kroner kan samarbejdes om at bygge huset.<br />
Entreprenør Entydigt og rigtigt projektmateriale/model<br />
Entreprenør -<br />
(Særligt for ombygninger af eksisterende bygningsmasse). At få sikkerhed for nøj-<br />
Bygherre agtigheden i bygningsgeometrien med henblik på begrænsning af ubekendte faktore<br />
og en større sikkerhed for at mængdeudtræk er korrekte.<br />
Større nøjagtighed i mængder. Fremmer opstarten med let tilgængeligt materiale.<br />
Rådgiver færre ændringer fra skitse til færdig projekt, da skitser tit tegnes ud fra eksist. tegning.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
I den indledende fase skønnes det - såfremt der foreligger fælles opmålingsregler -<br />
at der kan opnås en betydelig tidsbesparelse ved digital opmåling. / Ved traditionel<br />
opmåling er det ofte tegnestuens mindst erfarne folk der sendes i marken for at<br />
registrere. Ydelsen udføres ofte ad-hoc og af flere forskellige medarbejdere (subjektivt)<br />
ligesom de originale notater fra opmålingen sjældent er til rådighed for de<br />
øvrige projektdeltagere. Det siger sig selv at kvaliteten i denne type opmåling ikke<br />
er optimal. / Ved digital opmåling flyttes en del af den traditionelle rådgiverydelse til<br />
Rådgiver<br />
anden part (landmåler). / Dette har flere fordele for rådgiver. / Da opmåling normalt<br />
ikke er en kerneydelse (= dårlig faktor) frigøres der mere tid til de egentlige<br />
kompetenceområder (= god faktor). / Ansvaret for opmålingen flyttes til anden part<br />
(landmåler) / Det skønnes at flere traditionelle rådgiver ydelser kan flyttes til landmåler,<br />
herunder fotoregistrering, registrering af installationer (føringsveje). / Det<br />
vurderes at projektgrundlaget til videreprojektering vil foreligge hurtigere end ved<br />
traditionel opmåling. /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Bedre grundlag for den videre projektering<br />
Set i lyset af punkt 1. har der i sammenligning med en traditionel opmåling været<br />
Rådgiver<br />
mere arbejde i det.<br />
analog til ovenstående. Sikrere og mere præcise opmålinger. Kan betyde bedre<br />
vurderinger omkring føringsveje, mv. / Den digitale opmåling (af geometrien) kan<br />
ikke stå alene. der skal knyttes viden om bygningsdelenes opbygning (materialer) til<br />
Rådgiver<br />
modellen. Og det kan kun ske ved manuel registrering. / Den digitale opmåling, skal<br />
kunne anvendes direkte i de værktøjer der anvendes under projekteringen, således<br />
at opmålingsdata kan genanvendes uden særskilt "behandling"<br />
55
3. Hvilke væsentlige barrierer/udfordringer er der for at opnå disse gevinster?<br />
Rådgiver Nye arbejdsmetoder skal justeres<br />
At de opmålte data (objekter). kan bruges direkte i properitære software formater<br />
Rådgiver<br />
som ADT, Revit.<br />
Den første barrierer måske også den største er det tekniske udstyr. Økonomi har<br />
Entreprenør også været en bekymring men jeg mener roligt at de kan tage 1-2 % mere da det vil<br />
komme som besparelser i tilbudet.<br />
Teknologien (landmåler opmålingssystemer og CAD projekteringsværktøjer)passer<br />
umiddelbart ikke direkte sammen. Ydermere er der problemer med udveksling mel-<br />
Entreprenør lem disse programmer i IFC format. Dette kan løses, dels ved bedre at definere det<br />
ønskede indhold af opmåling - og også med en ændring af programmer så de "er<br />
bedre til at tale sammen".<br />
Det kan være svært at komme ind i alle kroge og man kan være afhængig at folk er<br />
Entreprenør<br />
hjemme<br />
Entreprenør -<br />
Det må være en forudsætning for opnåelse af et tilfredsstillende resultat, at det kan<br />
Bygherre garanteres at den opmålte model kan anvendes som fællesmodel for objektbasseret<br />
projektering.<br />
Nøjagtig og brugbar opmålingsværktøj samt bearbejdnings software, inkl. kommuni-<br />
Rådgiver<br />
kation mellem software.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
- Manglende fælles regler for opmålingsmetoder / - Manglende krav til dokumenta-<br />
Rådgiver tion for opmåling / - Ansvarsforhold for opmålingsresultater og model / - Uklart aftalegrundlag<br />
/ - Udveksling af data mellem CAD-aplikationer volder problemer /<br />
Rådgiver -<br />
At få defineret hvad der skal måles samt detaljeringsgrad. IT systemernes moden-<br />
Rådgiver<br />
hedsgrad. Kræver adgang til de berørte bygninger/rum.<br />
I vores konkrete tilfælde er det svært at vurdere da en digital opmåling ikke har fun-<br />
Rådgiver<br />
det sted (se pkt 1)<br />
Omkostninger til digital opmåling er som jeg kender til det for høje i forhold til resultatets<br />
værdi. Teknologiske barierer? / Den digitale opmåling, skal kunne anvendes<br />
direkte i de værktøjer der anvendes under projekteringen, således at opmålingsdata<br />
Rådgiver kan genanvendes uden særskilt "behandling". Derfor skal der i hvert enkelt projekt<br />
tages stilling til om man ønsker eller har brug for den mere præcise og evt. mere<br />
detaljerede digitale opmåling, eller man anvender den traditionelle opmåling og via<br />
den, opretter en passende digital bygningsmodel.<br />
Fase 2: Digital projektering<br />
Fasen omfatter delprocesserne<br />
2.1 Anvendelse af opmålingsresultater til opbygning af 3D-fagmodeller<br />
2.2 Evt. opdatering af data undervejs<br />
2.3 Digital projektering<br />
2.4 Udveksling af digitalt tegningsmateriale ift. myndighedsbehandling og bygherre<br />
2.5 Udarbejdelse af digitalt udbudsmateriale<br />
Hvilke potentielle gevinster (kvalitet, tid, økonomi) kan der ideelt set opnås i fase 2 'Digital projektering'<br />
sammenlignet med traditionel opmåling?<br />
56
4. For projektet/bygherren?<br />
Rådgiver Bedre kommunikation, og mulighed for indsigt<br />
Rådgiver -<br />
Projektet er uden "huller" og derfor skal der bruges mindre penge på uforudsette udgif-<br />
Entreprenør<br />
ter.<br />
For bygherre er der stor mulighed for at kunne give input til projekteringen, da en 3D<br />
model nemt vil kunne visualiseres og dermed vil være nemmere at gå til for lægmand -<br />
end traditionelt projektmateriale kun med plan-, snit-, og opstaltstegninger. Forhåbentlig<br />
vil dette give færre ændringer løbende, da flere bygherre krav/ønsker kan indarbej-<br />
Entreprenør<br />
des fra start. / For projektet vil gevinsten være at der er færre løsninger der ikke kan<br />
sammenbygges, idet 3D opbygningen vil afsløre disse. Ligedes sikres at der ikke er<br />
såkaldt "kollisioner" ved føring af tekniske installationer - altså at der er plads til rør og<br />
ledninger kan indbygges og krydse hinanden hvor det er nødvendigt.<br />
Entreprenør Han får en rigtig 3D model af sin ejendom der kan benyttes fremover.<br />
Entreprenør -<br />
Bygherre er interesseret i at få objektmodeller som med tiden kan få en meget bred<br />
anvendelse iht.håndtering af drift og vedligehold, planlægning/arealadministration,<br />
myndigheds- og brugeroplysninger mv. Den digitale aflevering er i denne forbindelse<br />
Bygherre meget interessant. Bygherren ønsker at afprøve om objektmodeller for bygninger kan<br />
anvendes som et værktøj i facility management sammenhæng og er kva de igangværende<br />
pilotprojekter meget fokuseret på at drage erfaringer og udvikle ideer og koncepter<br />
for fremtidig drift, energi og vedligehold.<br />
Færre fejl, da nøjagtigheden er større, færre fejl giver bedre kavlitet som i sidste ende<br />
Rådgiver<br />
betyder bedre økonomi for bygherren.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Der sikres meget hurtigt en høj grad af viden om projektet. For bygherren betyder dette<br />
en højere grad af sikkerhed for at det forventede resultat kan opnås. Budgetterne<br />
formodes at blive mere præcise, da disse udarbejdes på baggrund af objekterne i 3D<br />
Rådgiver modellerne. Det vil også være hurtigere at undersøge de økonomiske konsekvenser af<br />
evt. projektrevisioner. / Der kan i højere grad anvendes præfabrikerede bygningselementer.<br />
/ Udføres den digitale opmåling som ren fagmodel er der gode muligheder for<br />
at forfine opmålingen undervejs i projektet. /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Mere effektivt<br />
I det vi går udfra at der i spørgsmålet menes forskellen på digital projektering og traditionel<br />
projektering har vi følgende bemærkninger: / / Vi er foreløbig nået til myndighedsbehandlingen<br />
og i den foreløbige proces har det været et vigtigt værktøj,(ved<br />
Rådgiver<br />
hjælp af 3d modellen) bedre at kunne anskueliggøre problemstillingerne for brugere og<br />
bygherre. Dette er rent kvalitativt en fordel for den videre proces og slutproduktet (formoder<br />
vi).<br />
mere præcise modeller. Sikkerhed for mængder. Enklere proces ved projektændringer<br />
Rådgiver<br />
= lavere omkostninger.<br />
5. For arkitekt/rådgivere?<br />
Rådgiver Mere integreret projektering<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør<br />
Rådgivere må spare en masse tid intern ved at data "flyver " frem og tilbage mellem<br />
de involdverede parter.<br />
Entreprenør Hvis arkitekten har en "modellerende" tilgang til sin skitsering vil hele projekteringen<br />
57
kunne foregå i et og samme CAD værktøj. Dette vil som nævnt i pkt 4 give en bedre<br />
dialog med bygherre omkring brugerinput - og den første grov-modelerede bygningsmodel<br />
vil være grundlag for den videre fremadskridene detaljerede projektering.<br />
/ Ved at opbygge 3D modellen objektbaseret giver det også mulighed for at nemmere<br />
at budgettere løbende - da det er muligt at vurdere en grov økonomi for bygningsdele<br />
pr enhed - og dermed få et grovbudget forærende via databaseudtræk af 3D modellens<br />
mængder. / Umiddelbart vil projektering kræve flere timer pga. højere detaljeringsgrad,<br />
men når arbejdsformen bliver indarbejdet vil den sansynligvis være udgiftsneutral<br />
ift traditionel projektering.<br />
Det kan for nogle rådgivere være svært at projekterer i 3D, der er entendens til at<br />
Entreprenør man projekteret i 2D på udskrevne planer og derefter oversætter dem til 3D, dette<br />
giver ikke den værdi der var tiltænkt.<br />
Entreprenør -<br />
Såfremt egenskabsdata er fyldestgørende og tilgængelige i objektmodellen må det<br />
Bygherre forventes at være en gevinst for projekteringen, tidsbesparende og medvirkende til<br />
en bedre løbende kvalitetssikring af eget arbejde.<br />
Mindre grad af kontrol-mål. Færre fejl som især vil give udslag under udførelsen og<br />
Rådgiver<br />
som der betyder mindre tid på opdateringer af tegninger/notater.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
For rådgiveren betyder den digitale opmåling en mindre indsats i startfasen, idet en<br />
del af rådgivers traditionelle ydelser flyttes til landmåler. / Vidensniveauet bliver højt<br />
på et tidligt tidspunkt, rådgiveren tør kaste tillid i projektet. Der kan i højere grad de-<br />
Rådgiver<br />
tailprojekteres på et meget tidligere tidspunkt. Ved en ideel opmåling kunne rådgiver<br />
”overtage” og detaljere og forfine den opmålte model. / Forhåbentlig kan den gode<br />
3D-model føre til mindre omprojektering /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Bedre grundlag uden genoptegning på grundlag af gamle tegninger<br />
I projekteringsfasen har det først og fremmest været opgraderingen af ITkompetencer<br />
der har været fremherskende. På baggrund af det har der tidsmæssigt<br />
Rådgiver<br />
og økonomisk ikke været nogle gevinster. Vi har ved hjælp af 3d modellen opnået en<br />
dialog med med bygherren som har været mere givende end ellers.<br />
Alle arbejder vel digitalt under projekteringen - uanset opmålingsmetoden? Såfremt<br />
Rådgiver den digitale opmåling uden besvær kan overføres til de værktøjer de respektive rådgivere<br />
benytter vil der være en rationalisering i denne fase.<br />
6. Hvilke væsentlige barrierer/udfordringer er der for at opnå disse gevinster?<br />
Rådgiver Nye arbejdsmetoder og værktøjer<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør Net forbindelser og evner hos de projekterende<br />
Teknologi og vanetænkning / En 3D objektorienteret tilgang til projektering afviger<br />
meget fra traditionel 2D CAD projektering, som dybest set udspringer i gammeldags<br />
Entreprenør blyant/papir projektering. Derfor er der både udfordringer hvad angår tegne/projekteringsværktøjer<br />
og hvad angår de projekterendes tilgang til projektering -<br />
altså at gå fra tankesættet skitsering til modelering.<br />
Der er efter min mening langt igen med hensyn til forståelser for 3D projektering, det<br />
Entreprenør<br />
er meget lettere at gøre som man plejer, så uddannelse og endnu mere uddannelse<br />
Entreprenør -<br />
Fortrinsdvis de IT tekniske barriere, det forekommer at programmer, processer for<br />
udveksling af data hhv. filformater og udvekslingsmedier er i en udvikling som forhå-<br />
Bygherre<br />
bentlig med tiden bliver mere brugervenlig og driftssikker!. Det er ikke det generelle<br />
indtryk at BIM-projektering er betjeningsvenlig og ukompliceret p.t.<br />
58
Hånden på skruetvingen. Mange halter med at komme i gang, de fleste vil i starten<br />
sikkert kun gøre 50% alvor i at starte med DDP, da man ikke er sikker på hvilket om<br />
Rådgiver fang og gevinst det i sidste ende vil give. At starte op halvt vil give bagslag, den dag<br />
alvoren står for døren og et projekt skal udføres 100% efter reglerne for Digital projektering.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
- Forfining / udskiftning af modeller / - Vurdering af anvendelse af opmålt model<br />
Rådgiver<br />
(geometrisk eller logisk) / - Hvor mange driftsdata / - Vedligeholdelse af data /<br />
Rådgiver -<br />
Data skal ikke være for detaljerede - ingen skæve vægge (med mindre der er et<br />
Rådgiver<br />
konkret behov...)<br />
Det er svært at vurdere. Vi har som anført brugt en del tid på opgradering af ITkompetencer<br />
på software området. Dette er en udfordring for at kunne opnå tidsmæssige/økonomiske<br />
gevinster. Det er vores opfattelse at den software der i dag er<br />
Rådgiver<br />
tilgængelig ikke er optimal i forhold til ,at opnå de opstillede mål. Det er i den grad<br />
vanskeligt for den uøvede. Så udover kompetence opgradering er det også et<br />
spørgsmål om tiltrækning af den rigtige arbejdskraft.<br />
Rådgiver Ingen...hvis viljen og teknologien er tilstede...<br />
Fase 3: Udarbejdelse af udbudsmateriale<br />
Fasen omfatter:<br />
3.1 Udarbejdelse af digitalt udbudsmateriale. Herunder med mængdesat tilbudsliste og entydigt projektmateriale<br />
(med detaljeringsniveau som traditionel hovedentreprise)<br />
Hvilke potentielle gevinster (kvalitet, tid, økonomi) kan der ideelt set opnås i fase 3 'Udarbejdelse af<br />
udbudsmateriale' baseret på digital opmåling og registrering sammenlignet med traditionel opmåling?<br />
7. For projektet/bygherren?<br />
Rådgiver Bedre konkrol og billigeres<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør<br />
Hovedentreprenøren undgår huller i sine entrepriser ved at opgaverne er fagopdelt,<br />
dette vil minske den risiko som altid bliver afsat.<br />
Større sikkerhed for at alle ydelser er indtegnet (og dermed indregnes af entreprenø-<br />
Entreprenør ren) fra starten. Dermed vil der være færre krav om ekstrabetaling for merydelser -<br />
og dermed bedre økonomistyring.<br />
Entreprenør Rigtige mængder og bedre overplik.<br />
Entreprenør -<br />
At det forekommer, at den digitale projektering fremmer afklaring af projektet i de<br />
tidlige projekteringsfaser. At få en god sammenhæng mellem dels: tegnin-<br />
Bygherre ger/beskrivelser/bygningsdelskort/KS-oplysninger, mere enkelhed og præcision samt<br />
bedre struktur i arbejdet med projektgranskningen i forbindelse med udbud. / Dels,<br />
pris og tid (Det er visionen!)<br />
Rådgiver Et bedre overblik i priskalkulationen.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver - større sikkerhed i projektøkonomi<br />
59
Rådgiver -<br />
Rådgiver Mere korrekt materiale, færre fejl<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Vi er nu i en fase af projektet hvor forskellen mellem den traditionelle opmåling og<br />
Rådgiver<br />
den digitale opmåling er delvist udvandet på grund af den databehandling der er sket<br />
under projekteringen. / Derfor vil der i mit perspektiv ikke være den store forskel i<br />
denne fase når man sammenligner digital opmåling med den traditionelle opmåling.<br />
8. For arkitekt/rådgivere?<br />
Rådgiver Færre papirgange<br />
Rådgiver -<br />
Dette vil tvinge rådgiverne til at tænke tankerne færdige omkring hvordan de har<br />
Entreprenør<br />
tænkt sig at løse en given opgave. / Tømrer beskrivelsen bliver tit brugt som "skraldespand"<br />
for alle de entrepriser som rådgiverne ikke kan overskue, derfor vil en fagopdelt<br />
beskrivelse løse mange af disse problemer.<br />
Entreprenør<br />
Større klarhed over projektets omfang. Den mængdesatte tilbudsliste gør at rådgivere<br />
"tvinges" til en pragmatisk tilgang til "hvad der er med - og ikke med"<br />
Når 3D er kommet ind under huden på rådgiverne er der efter min mening ingen tvivl<br />
Entreprenør om at det vil blive lettere for rådgiverene at udarbejde et rigtigt udbudsmaterial der er<br />
forståeligt og entydigt overfor entreprenørerne, men der er langt igen.<br />
Entreprenør -<br />
Bygherre At den 3D rummelige arbejdsmetode bibringer projekteringsprocessen afklarethed.<br />
Rådgiver<br />
Et bedre arbejdsredskab for materialer og mængder, både under den økonmiske<br />
beregninger, men samtidig under udførelsen. Egentligt en slag tjekliste.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver - større sikkerhed i projektøkonomi<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Mindre dobbeltarbejde og sikkerhed for datakvaliteten<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Rådgiver analog til ovenstående<br />
9. Hvilke væsentlige barrierer/udfordringer er der for at opnå disse gevinster?<br />
Rådgiver Nye arbejdsmetoder<br />
Rådgiver -<br />
Det kræver nok at specielt arkitekter ikke kun ser sig som kunstnere, der skal forme,<br />
Entreprenør<br />
men mere undersøger hvordan ting skal sammenbygges.<br />
Igen teknologi og proces... / Opgaven med at udarbejde projektmaterialet således at<br />
de rigtige mængder fremkommer er en udfordring. / Rent teknologisk skal der define-<br />
Entreprenør res om "alt skal tegnes" eller der skal opereres med en håndtering/redigering af<br />
mængdeudtræk fra 3D modellen - procesmæssigt skal det overvejes nøje at alt er<br />
med - også komplekse samlingsdetaljer mellem f. eks. objekterne væg og gulv... /<br />
Uddannelse og forståelse at 3 D modelers brug samt forståelse af disse, desuden er<br />
Entreprenør der softwear problemer der skal løses, abs og adt'en taler ikke altid samme sprog.<br />
Der mangler simple EDB programmer.<br />
Entreprenør -<br />
At der fortsat er mange IT-tekniske forhindringer i tilvejebringelsen af den ønskede<br />
Bygherre sammenhæng mellem beskrivelse,mængdefortegnelse/tilbudsliste/tegningslistedetaljer.<br />
60
Rådgiver Udvekslingen og brugbarehed mellem software.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
- Meget manuelt arbejde i forbindelse med udarbejdelsen / - Manglende opmålings-<br />
Rådgiver regler / - Udfordring at skabe sammenhæng mellem beskrivelsesposter, objekter,<br />
BMF /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
IT systemernes modenhed. 3D modellerne indeholder ikke (og kommer ikke til at<br />
indeholde) alle prisbærende objekter<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Rådgiver ...<br />
Fase 3: Gennemførelse af digitalt udbud/ tilbudsafgivning<br />
Fasen omfatter delprocesserne:<br />
3.2 Aflevering af tilbud på udbudsportal<br />
3.3 Valg af vindende entreprenør<br />
Hvilke potentielle gevinster (kvalitet, tid, økonomi) kan der ideelt opnås i fase 4 'Gennemførelse af<br />
digitalt udbud' baseret på digital opmåling og registrering sammenlignet med traditionel opmåling?<br />
10. For projektet/bygherren?<br />
Rådgiver Mere smidig proces<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør<br />
Færre udgifter til udbudstryk, hurtigere korrespondence i den ofte hektiske udbudsperiode<br />
(rettelsesblade, reviderede tegninger mm)<br />
Entreprenør Entydige priser idet entreprenørerne konkurerer på entydige mængder.<br />
Entreprenør -<br />
Uanset digital opmåling har digtalt udbud været en fordel for både rådgiver og entreprenør<br />
er tilbagemeldingen. Bygherren har af tekniske årsager desværre ikke haft<br />
Bygherre<br />
indsigt i udbudsforretningen, hvilket har været lidt problematisk. En del entreprenører<br />
nåede ikke at afgive tilbud på klokkeslettet, i og med de blev afvist af konditionsmæssige<br />
årsager. / Bygherren har umiddelbart ingen udgifter for udlæg til print. Meget<br />
problematisk at der var fejl i excelark til tilbudsgivning.<br />
Rådgiver En mere nøjagtig pris fra de bydende.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
Kvalitet og lavere pris grundet lavere risikofaktor for entreprenør. Sammenlignelige<br />
priser.<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Vi er nu i en fase af projektet hvor forskellen mellem den traditionelle opmåling og<br />
Rådgiver<br />
den digitale opmåling er udvandet på grund af den databehandling der er sket i projekteringen.<br />
/ Derfor vil der i mit perspektiv ikke være nogen forskel i denne fase når<br />
man sammenligner digital opmåling med den traditionelle opmåling.<br />
61
11. For arkitekt/rådgivere?<br />
Rådgiver færre paprigange<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør<br />
Rettelsesblade bliver hurtigt udsendt/oploadet, og det er op til entreprenøren selv at<br />
hente og videre fordele.<br />
Entreprenør<br />
Nemmere håndtering af rettelser undervejs i udbudsperioden - ingen udgifter til kaffe<br />
til licitationen (fnis)<br />
Entreprenør<br />
Der skal ikke i samme grad bruges tid på licitation mv. og resultatet er lettere at bearbejde<br />
Entreprenør -<br />
Bygherre<br />
Virker til at have været en god løsning. Rådgiveren modtog et excelark med tilbudspriserne,<br />
som de derefter har benyttet aktivt.<br />
Rådgiver<br />
Mindre risiko for omprojektering, da økonomien har været fuldt nøje gennem alle<br />
faser, og i større sandsynlighed vil ramme mere nøjagtig ved licitation.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver - mindre administration<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Ingen<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Rådgiver analog til ovenstående<br />
12. For entreprenøren?<br />
Rådgiver mindre papir, genbrug af data og adgang til digital opmåling<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør<br />
Spørgsmål kan stilles til rådgiverne lidt længere hen i udbudsperioden, og vi kan hurtigt<br />
skrive vores tilbud da alle tilbudslister vil komme i exel format.<br />
På længere sigt vil udbud via portal gøre det nemmere at videresende til fagentrepre-<br />
Entreprenør<br />
nører - og de mængdesatte tilbudslister vil gøre det nemmere at håndtere tilbud -<br />
altså at mængderne udtages én gang, istedet for op til 30 fagentreprenører bruger tid<br />
på at opmåle den samme mængde... /<br />
Entreprenør Der bruges mindre tid til licitationen man skal ikke ud at kører.<br />
Entreprenør -<br />
Bygherre<br />
Entreprenøren sparede til ved at kunne indtaste, m2 priser elektronisk i excelarket<br />
samt at opmåle mængder. Udbudsforretning forekom brugervenligt for entreprenøren.<br />
Rådgiver<br />
Mindre risiko for at give for lav pris. Entreprenør for også større overblik og bedre<br />
mulighed for tidligere planlægning vedr. logistik.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
- Brug af 3D model / - Mulighed for at entreprenøren kan ”bygge” 3D modellen vha.<br />
objects /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Større forståelse for projektets kompleksitet, mindre tidsforbrug<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Rådgiver analog til ovenstående<br />
62
13. Hvilke væsentlige barrierer/udfordringer er der for at opnå disse gevinster?<br />
Rådgiver nye arbejdsgange<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiverne skal lære at oploade tegninger så de sidder rigtigt og er nemme at ud-<br />
Entreprenør<br />
printe.<br />
Der skal indarbejdes nye spilleregler ved udbud på udbudsportal. Ved store projekter<br />
hvor entreprenøren skal trykke en stor mængde tegninger (for at have noget at granske)<br />
går der let 1-2 dage med det - så dette skal den traditionelle udbudsperiode<br />
tillægges... / Endvidere skal der vedtages spilleregler for upload af rettelser. Dette<br />
skal ske samlet, og helst på 2-3 forud definerede datoer hvor der uploades en samlet<br />
revision. Projektweb frister rådgiver til at uploade rettelser drypvis - altså en revideret<br />
Entreprenør<br />
arkitekt plantegning en dag, reviderede ingeniør detaljer en anden - og egentlige<br />
rettelsesblade en tredje dag... / Dette er meget uhensigtsmæssigt for hovedentreprenøren,<br />
da sådanne ændringer skal håndteres når de kommer - og i den lidt hektiske<br />
udbudsperiode er der ikke tid til det hver dag... / Altså er der ikke noget rent teknisk til<br />
hinder for udbud/tilbud på projektweb - snarere en omstilling til at tænke processen<br />
anderledes.<br />
Det digitale udelukker en lang række af mindre entreprenører i at deltage, de har ikke<br />
Entreprenør<br />
tid og mulighed for at sætte sig ind i den digitale verden.<br />
Entreprenør -<br />
At rådgiveren har "ansvaret" for mænngderne i vores projekter. Det virker som om at<br />
Bygherre<br />
rådgiver sikre sig ved at opskrive mængderne, for at undgå under budgettering.<br />
Jeg ser ingen væsentlige barrierer andet end omhyggelighed med de materiale og<br />
Rådgiver<br />
redskaber man får leveret, med tanke på tegningsmateriale og regneark.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
- Brug af 3D model / - Mulighed for at entreprenøren kan ”bygge” 3D modellen vha.<br />
Rådgiver<br />
objects /<br />
Rådgiver -<br />
Branchens modenhed og vilje til at bruge de nye værktøjer(ikke mindst entreprenøre-<br />
Rådgiver<br />
nes).<br />
Rådgiver Vi er ikke noget så langt i processen, at vi kan besvare dette spørgsmål<br />
Rådgiver ...<br />
Vurdering af perspektiver<br />
14. Synes du projektet Digital Projektplanlægning har forbedret fremtidsperspektiverne for digital projektering<br />
i renoveringssager?<br />
(Angiv kun ét svar)<br />
Rådgiver Ja<br />
Rådgiver Ja<br />
Entreprenør Ved ikke<br />
Entreprenør Ved ikke<br />
Entreprenør Ja<br />
Entreprenør Ja<br />
Bygherre Ja<br />
Rådgiver Ja<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
63
Rådgiver Ja<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Nej<br />
Rådgiver Ja<br />
Rådgiver Ja<br />
Hvis ja, hvordan?<br />
Rådgiver<br />
Bedre forståelse af potentialet i de digitale grænseflader mellem entreprenør og rådgiver<br />
Rådgiver<br />
Bedre projekteringsgrundlag. Interessant fremtidsperspektiv vedr. registrering af<br />
eksisterende bygningsmassen<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør<br />
Jeg er helt sikker på at dette er fremtiden, det gælder om at stå på i opbygningsfasen<br />
og præge mulighederne. De vi hjælpe os alle i fremtiden.<br />
Ved at benytte den digitale opmåling vil der fremkomme projekter, hvor hver enkelt<br />
Entreprenør<br />
bydende entreprenør ikke skal gætte på mængder og dermed også konkurrerer på<br />
dette - i øjeblikket er det sådan at den der regner forkert også kan være uheldig at<br />
vinde sagen.<br />
Bygherre Alene pga. mere opmæksomhed på digitalisering af byggesager.<br />
Rådgiver En bedre opmåling og samtidig større nøjagtighed af den eksistende bygning.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Projektet har været med til anskueligøre det problematiske i gennemførelsen af en<br />
Rådgiver digital proces vedr. renovering. Tingene er kommet på bordet og som sådan har<br />
forbedret fremtidsudsigterne<br />
Der har været meget fokus på processen og rollefordelingerne. Der er ingen tvivl om<br />
Rådgiver at grænserne mellem de traditionelle "ansvarsområder" vil og skal flyttes. det tror jeg<br />
projektet har været med til at påvirke.<br />
Hvis nej, hvorfor?<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør -<br />
Bygherre -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
Ingen nyudvikling og kun få testprojekter (hvoraf en del har været for små til at bruge<br />
til erfaringsopsamling - og har kun omfattet arkitektydelser)<br />
64
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
15. Har projektet Digital Projektplanlægning ændret dine holdninger og forventninger til digital projektering<br />
i renoveringssager?<br />
(Angiv kun ét svar)<br />
Rådgiver Ja<br />
Rådgiver Nej<br />
Entreprenør Ja<br />
Entreprenør Ja<br />
Entreprenør Ja<br />
Entreprenør Ja<br />
Bygherre Nej<br />
Rådgiver Nej<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Ved ikke<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Nej<br />
Rådgiver Ja<br />
Rådgiver Nej<br />
Hvis ja, hvordan?<br />
Rådgiver Har underbygget forventingerne om det potentiale der ligger foran os<br />
Rådgiver -<br />
Jeg er blevet mere positiv fordi jeg kan se at jeg ikke er håbløst bagud i forhold til<br />
Entreprenør<br />
den øvrige branche.<br />
Mit svar "ved ikke" skyldes at der ikke har været noget konkret udbudsprojekt at kigge<br />
på endnu - og derfor kan jeg kun skønne ud fra lange møder med hele projektgruppen.<br />
Og da min tilgang til forsøgsprojekt er med entreprenørbriller har jeg ikke<br />
Entreprenør nogen konkret mening om dette. / Helt generelt har arbejdet i DPP givet mig større<br />
indsigt i generelle problematikker, og med baggrund i det har jeg forventninger til at<br />
det vil gøre projektforløbet bedre i renoveringssager. Men når det er sigt er det nok<br />
på den lidt lange bane at disse forbedringer slår igennem - et groft skøn vil være 5 år<br />
Jeg har fået en bedre indsigt i mulighederne for at benytte dette samt fået forelagt<br />
Entreprenør<br />
alle de asbekter der er, det er kun fantasien der sætter grænserne.<br />
Entreprenør Ja - vi får bedre udbudsprojekter ad åre !<br />
Bygherre -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Jeg ser mange problemer for de enkelte små tegnestuer, generelt hvad angår ITkompetencer,samt<br />
indførelse af diverse standarder (DBK, BIPS 100 osv). Dette ge-<br />
Rådgiver nerelt for det digitale byggeri. Inden for renovering kan man jo konstatere, at de fleste<br />
krav, som vi har brugt som målsætning,(anvendelse af bygningsmodel. Standardisering<br />
af udbudsmateriale,beskrivende mængdefortegnelse samt mængdeudtræk fra<br />
65
ygningsmodel) er faldet bort i bekendtgørelsen fra Erhvervs- og byggestrelsen.<br />
Rådgiver -<br />
Hvilke krav (IKT kompetencer, organisatoriske, procesmæssige) stiller det digitale byggeri i renoveringssager<br />
til de virksomheder, der gerne vil gå i gang med det? Dvs. for at de får mest muligt ud af<br />
det.<br />
Bygherrer?<br />
Rådgiver Åbenhed og initiativ<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør -<br />
Bygherre skal have gennemtænkt sine krav til bygningsmodeller. Dette kræver valg<br />
af d&v system, prioritering af hvilke oplysninger bygherre vil have fra 3d model... /<br />
Entreprenør<br />
Det kræver en stærk bygherre, der tænker d&v og drift struktureret og systematisk -<br />
altså alt i alt en gennemgribende revision af arbejdsmetoder<br />
Beslutning om at ville dette samt ofre det det koster at få lavet 3D opmålin-<br />
Entreprenør<br />
gen/modellen dette er nødvendigt for at få et godt resultat.<br />
Entreprenør De skal vide hvad de gør og være opdateret med de sidste nye itsystemer.<br />
Bygherre Afklarethed omkring aflevering af data / BIM kurser for medarbejdere<br />
Software-kendskab til bruger i bygningsadministration, ved håndtering af program<br />
Rådgiver ved overtagelse af bygningsdelskort som vil være implementeret i den digitale aflevering.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Erfaring med udarbejdelse af IKT-aftaler / Være meget bevidst om hvad man vil<br />
Rådgiver have ud af det digitale projektmateriale – alt er muligt, det kan også gøre det umuligt!<br />
/ Mindre erfaring med objektmodeller /<br />
Rådgiver -<br />
Forståelse af mulighederne. Vilje til og mulighed for ændring. In<strong>dk</strong>ludering af drifts-<br />
Rådgiver<br />
herre.<br />
For at kunne udnytte potentialet mest muligt er det vigtigt, at bygherren forstår de<br />
muligheder (og begrænsninger) der ligger i den software der er tilgængelig. En op-<br />
Rådgiver<br />
gradering af IT kompetencer, til lagring og efterbehandling af data (til drift fx) er også<br />
en nødvendighed.<br />
Ingen specielle krav - i forhold til de nuværende. Bygherren skal selvfølgelig have<br />
Rådgiver adgang til værktøjer som kan visualisere modellerne - men det er jo ikke vanskeligt<br />
at få...<br />
Arkitekter?<br />
Rådgiver Åbenhed og initiativ<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør -<br />
IKT kompetencer kræver opkvalificering af medarbejdere til nye/ændrede projekteringsværktøjer.<br />
/ Procesmæssigt stiller den mængdesatte tilbudsliste krav til at arki-<br />
Entreprenør<br />
tekten forholder sig mere detaljeret til bygningsdele og aktiviteter - og anskuer disse<br />
med entreprenørens briller.<br />
Jeg tror at arkitekterne meget hurtig vil komme ind i 3D forståelse og bruge dette da<br />
Entreprenør der for dem ikke er så langt mellem det de allerede gør og det 3D projektering kræver.<br />
Entreprenør De skal vide hvad de gør og være opdateret med de sidste nye itsystemer.<br />
66
Bygherre -<br />
Håndtering af programmer samt forståelse for fremgangsmåde/udarbejdelse af pro-<br />
Rådgiver<br />
jekter iht. DDP.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Stor erfaring med udarbejdelse af IKT-aftaler / Erfaring med objektorienteret projektering<br />
/ Stor byggeknisk viden – Vigtigt af flere årsager. Bla. for at kunne knytte relevante<br />
data til de rigtige objekter og for at forholde sig kritisk til de flotte CADmodeller.<br />
/ Vilje til – og forståelse af - den digitale vej, fra topledelse til sagsmedar-<br />
Rådgiver<br />
bejder. Dette er vigtigt da man kun med stort besvær kan implimentere digital projektering<br />
ad-hoc. Dette skal bestemmes inden projektstart og følges nøje af projekteringslederen<br />
eller, ved større sager, måske af en tilknyttet ”digital” projekteringsleder.<br />
/<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Vilje, opbakning og interesse i udvidet samarbejde i projektgruppen<br />
En opgradering af IT-kompetencer er i høj grad en nødvendighed. Værktøjerne som<br />
ville være ideele til gennemførelsen, af et fuldt færdigt digitalt udbud samt aflevering<br />
er, efter vores opfattelse, ikke tilgængelige idag. Et krav er derfor en hvis innovativ<br />
Rådgiver<br />
teknisk viden. På den bagrund er en organisatorisk status quo nok en umulighed.<br />
Procesmæssigt skal man som arkitekt bevare fokus og huske den virkelige årsag til<br />
at man har den funktion man har. Målet er det vigtigste ikke midlet.<br />
Rådgivere?<br />
Rådgiver Åbenhed og initiativ<br />
Specielle proces team, sammensat således at krav til modellering og enovation kan<br />
kombineres med byggeteknisk erfaring og process viden. pt.befinder vi os i en overgangsfase<br />
(3D objektbaseret projektering) af ukendt længde. Derfor er der ufravigelige<br />
krav til cost benefit beslutninger. Fokus på omfang af krav fra bygherre, hvilke er<br />
Rådgiver<br />
hensigtsmæssigt at opfylde. Hvilke kan opfyldes set i relation til teknik software, kvalitetssikring<br />
heunder jura, firmastandarder og interne/externe udveklings procedurer.<br />
Udviklings projekter vil i et bredere perspektiv kun være interessante, hvor der defineres<br />
en økonomisk ramme, hvor udgifter kan deles mellem projektets parter. Fordi<br />
der en grænse for hvor mange ”Skunk projects” som kan igangsættes og evalueres<br />
hos rådgiverbranchen.<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør Som nævnt i arkitekt<br />
Entreprenør<br />
Ingeniørerne har efter min mening svært ved at forstå brugen af 3D så der skla meget<br />
uddannelse til.<br />
Entreprenør De skal vide hvad de gør og være opdateret med de sidste nye itsystemer.<br />
Bygherre -<br />
Rådgiver Som arkitekter<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Som ark.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Vilje, opbakning og interesse i udvidet samarbejde i projektgruppen<br />
Rådgiver se ovenover<br />
Rådgiver Er der forskel på en arkitekt og en rådgiver? Det vidste jeg ikke...<br />
Entreprenører?<br />
67
Rådgiver Åbenhed og initiativ<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør<br />
Uddannelse intern af vores medarbejdere, til at kunne hente materialet fra nettet og<br />
regne i begreningsprogrammer som kan importerer elektronisk data.<br />
Opgradering af IKT kundskaber - præge/uddanne fagentreprenører og leverandører<br />
Entreprenør<br />
således at papir springes over og tilbud gives rent digitalt. / Ved samarbejder i totalentrepriseform<br />
eller partnering vil det muligvis være hensigtsmæssigt at uddanne<br />
specialister hos entreprenøeren, der kan uddrage mængder mv direkte fra 3D model<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør De skal vide hvad de gør og være opdateret med de sidste nye itsystemer.<br />
Bygherre -<br />
Rådgiver Som arkitekter.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
Kendskab til IKT-aftaler / Erfaring med alm. Office programmer / Mindre erfaring<br />
med objektmodeller /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
Vilje, opbakning og erkendelse af de skal deltage i udviklingen og være med fra start<br />
på projekterne<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
Kunne behandle data fra modellen. Og læse ind direkte i kalkulationsprogrammet.<br />
Visualiseringsværktøjer.<br />
For landmålere?<br />
Rådgiver Kendskab til byggebranche og den processer<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør<br />
Koordinere teknologi med de projekterendes værktøjer - og opgradere/omstille sine<br />
proceser så de udførte modeller er direkte anvendelige i projekteringen.<br />
I dag mangler er ikke simple EDB værktøjer der kan bruges af entreprenørerne, der<br />
Entreprenør mangler muligheder for at få detaljer med. Der mangler muligheder for ud fra 3D<br />
modellen at generere de tegninger og mål man skal bruge til at komminikerer med.<br />
Entreprenør De skal vide hvad de gør og være opdateret med de sidste nye itsystemer.<br />
Bygherre -<br />
Rådgiver Som arkitekter.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver<br />
Kendskab til IKT-aftaler / Stor viden om rågiveres arbejdsmetoder / Erfaring med<br />
objektorienteret projektering / Mindre byggeteknisk viden /<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver ?<br />
For landmåleren er den største udfording at kunne aflevere data i et driftsikkert for-<br />
Rådgiver mat. Med den software der er tilgængelig idag kan dette godt vise sig at være et<br />
problem.<br />
Rådgiver<br />
Ved ikke - det giver vel sig selv at de skal kunne håndtere den digitale opmåling. Og<br />
aflevere den i et passende format til rådgiverne.<br />
Øvrige udførende?<br />
68
Rådgiver Åbenhed og initiativ<br />
Rådgiver -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør -<br />
Entreprenør Der er meget lang igen!<br />
De skal vide hvad de gør og være opdateret med de sidste nye itsystemer. F. eks<br />
Entreprenør skal de have hurtigere forbinderser til de pc'er der skal in<strong>dk</strong>øbes til underentreprenørerne.<br />
Bygherre -<br />
Rådgiver<br />
Det er vigtigt at alle forstår og føler samme regler og normer og holder sig tæt til<br />
disse. det Være sig arkitekt, ingeniør, entreprenør og til dels også producenter.<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver Vilje, mulighed for at afsætte ressourcer<br />
Rådgiver -<br />
Rådgiver ...<br />
69