Indsigt & Udsyn - December 2011 - Psykiatrien - Region Nordjylland
Indsigt & Udsyn - December 2011 - Psykiatrien - Region Nordjylland
Indsigt & Udsyn - December 2011 - Psykiatrien - Region Nordjylland
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Psykiatrien</strong><br />
PERSONALEMAGASINET ”INDSIGT & UDSYN”<br />
nr. 4 <strong>December</strong> <strong>2011</strong> 5. årgang<br />
rengøringsafDelingen er nu en Del af <strong>Psykiatrien</strong> På aPs<br />
- ikke ”bare” et<br />
rengøringsjob…<br />
tværfagligt sMerteCenter<br />
en varmepude på nakken<br />
virker meget bedre end piller<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
opus-behandling i nordjylland<br />
Fra begyndelsen af det nye år kan unge,<br />
der er nydiagnosticerede, modtage opusbehandling.<br />
Rammerne er helt eminent<br />
gode - så det har været værd at vente på<br />
6-7<br />
”elitesoldater” med på holdet<br />
Siden maj har rengøringspersonalet<br />
på APS været en del af <strong>Psykiatrien</strong>.<br />
Og med en arbejdsbelastning som en<br />
elitesoldat er det en stærk spiller, vi har<br />
fået med på holdet<br />
8-9<br />
en hjælpende hånd<br />
Kan du bruge en hjælpende hånd<br />
i en travl tid - så er du heldig. Fra den<br />
5. december sælger kantinen småkagedej.<br />
Hvordan dine kager skal se ud er op<br />
til dig - men et godt forarbejde er i hus<br />
med denne løsning<br />
10-11<br />
i bedste Harry Potter stil<br />
Oxford dannede ramme om den<br />
internationale sygeplejekongres.<br />
En problematik, der blev flittig diskuteret,<br />
var, at sygeplejeforskere verden over har<br />
svært ved at få lov til at inddrage patienter<br />
pga. plejepersonalet<br />
21<br />
samarbejde kan løse ”mysterier”<br />
Samarbejde på tværs af specialer kan løse<br />
nogle af psykiatriens ”mysterier”. Hanna<br />
Järnum fra Radiologisk afdeling på<br />
Aalborg Sygehus giver indblik i, hvordan<br />
depressioner kan ses og spores i hjernen<br />
24-25<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
inDsigt & uDsyn<br />
DeCeMber <strong>2011</strong><br />
Leder: Værdifuldt løft til <strong>Psykiatrien</strong> 3<br />
Den mentale udfordring 4-5<br />
opus-behandling i nordjylland<br />
Ny skizofrenibehandling med computere og løbetøj 6-7<br />
rengøringen på aPs - en del af <strong>Psykiatrien</strong><br />
Arbejdsbelastning som en elitesoldat 8-9<br />
Opslagstavlen 10-11<br />
selvmordsforebyggelse<br />
Styrket indsats for unge 12-13<br />
landskampagnen en af os<br />
Hjernespind for alle pengene 14-15<br />
lederseminar i rebild bakker<br />
- Vi har en vigtig opgave i vente 16-17<br />
top-moderne!<br />
optimale rammer for de ældste psykiatriske patienter 18-19<br />
Målet er at reducere ventelisten<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk Friklinik<br />
– nu også i <strong>Nordjylland</strong> 20<br />
sygeplejekongres i oxford<br />
Sygeplejekongres i bedste Harry Potter stil 21<br />
læring<br />
Læringskulturen – Et fælles ansvar 22<br />
Kan vi styrke indholdet i den kliniske vejledning? 23<br />
Psykiatri og somatik<br />
Hvordan ser en depression egentlig ud? 24-25<br />
Rundt i regionen:<br />
En varmepude på nakken virker meget bedre end piller 26-27<br />
Sundhedsbrugerråd: Ingen diagnose uden et menneske 28-29<br />
Nyt for de fleste 30-31<br />
Brik for brik 1.0 32
Psykiatridirektør Per Lund Sørensen<br />
I begyndelsen af det nye år skal regionsrådet udarbejde en ny Sundhedsplan.<br />
Og det indebærer, at den nuværende Psykiatriplan skal opdateres<br />
– hvilket der er et rigtigt godt afsæt for, da vi allerede er nået<br />
meget langt med at indfri de mål, som den nuværende plan indeholder.<br />
seks fælles værdier for sundhedsvæsnet<br />
Som noget nyt kommer Sundhedsplanen - og dermed også den nye Psykiatriplan<br />
- til at bygge på seks bærende værdier, som skal være gældende<br />
for hele det offentlige danske sundhedsvæsen. Det er Danske<br />
<strong>Region</strong>er, der har udformet værdierne:<br />
Lighed • rettidighed • patientsikkerhed • patientfokus • effekt • omkostningseffektivitet.<br />
Hermed er der etableret et fælles grundlag for udviklingen i somatik og<br />
psykiatri, hvilket ikke mindst patienter med psykiske lidelser får stor<br />
gavn af på sigt.<br />
En hjørnesten i det nye grundlag er, at der skal være lighed i pleje og behandling,<br />
både i forhold til somatiske og psykiatriske patienter - og det<br />
er et kæmpe fremskridt. Det budskab begynder at stå eksplicit i diverse<br />
strategier, handleplaner m.v. - lokalt såvel som nationalt.<br />
Det bliver en kæmpe udfordring også for os i psykiatrien at leve op til<br />
rettidighed, da det forudsætter, at behandlingen kan foregå, når der er<br />
behov for det. Ventelister og ventetider skal undgås – og af regeringsgrundlaget<br />
fremgår det, at der ønskes indført en egentlig udrednings-<br />
og behandlingsgaranti.<br />
Patientsikkerhed indebærer bl.a., at vi skal yde den bedst mulige behandling<br />
såvel under indlæggelse som ambulant. Et kedeligt faktum er dog,<br />
at svært syge patienter med skizofreni har en levetid, der er 15 år kortere<br />
end resten af befolkningen. Vi skal altså have sammensat en behandling<br />
til alle patienter med psykiske lidelser, der giver liv til årene og år<br />
til livet.<br />
inDsigt & uDsyn – Magasin for <strong>Psykiatrien</strong><br />
Ansvarshavende redaktør:<br />
Psykiatridirektør Per Lund Sørensen<br />
Redaktion og tekst:<br />
Kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Kommunikationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
leDer<br />
værDifulDt løft<br />
til <strong>Psykiatrien</strong><br />
Foto: <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>,<br />
(hvor andet ikke er anført)<br />
Forsidebillede: Line Bloch Klostergaard<br />
Layout: Prinfo Aalborg<br />
Tryk: Vesterkopi<br />
Oplag: 1.600<br />
Patientfokus er vi allerede meget optaget af i <strong>Psykiatrien</strong>. Vi forsøger at<br />
inddrage patienterne bedst muligt og mest muligt, bl.a. via psykoedukation.<br />
Men vi skal også finde nye veje til stærkere patientinddragelse<br />
– og til samarbejde med pårørende.<br />
Værdien effekt indebærer, at vi skal tilbyde den behandling, vi ved virker<br />
bedst. Det kræver øget faglighed og stærkere kompetencer - og ikke<br />
mindst kræver det mere forskning. Det vil vi som psykiatriledelse vægte<br />
højt – også som en nødvendighed i forhold til det kommende samarbejde<br />
i Aalborg Universitetshospital.<br />
Markant tilførsel af ressourcer<br />
Intet kan lade sig gøre uden penge, og derfor er jeg glad for, at regionsrådet<br />
for 2012 har afsat et stort beløb til netop det psykiatriske område. Det vil<br />
medføre et mærkbart løft, og derudover er der også i den nye finanslov udsigt<br />
til en markant styrkelse af psykiatrien - forventeligt i en størrelsesorden<br />
på mere end 800 mio. kr. over de næste fire år - heraf langt størstedelen<br />
i form af varige midler. Som tommelfinger-regel kan vi i <strong>Nordjylland</strong> se<br />
frem til at få ca. 10% af de midler, der afsættes på landsplan.<br />
Alt i alt er der altså mange penge på vej. Ikke nok til helt at udligne det<br />
efterslæb, psykiatrien i de seneste 10-12 år har haft i forhold til somatikken,<br />
men det er et stort skridt i den rigtige retning.<br />
et lovende nytår<br />
Økonomiske ressourcer gør det ikke alene, og for at sikre fortsat udvikling<br />
må vi fortsat fokusere på at fastholde og rekruttere kompetente<br />
medarbejdere inden for alle faggrupper – og heldigvis er vilkårene og<br />
mulighederne også på dette punkt blevet bedre.<br />
Så nok står vi over for store udfordringer, men vi står også med et godt<br />
udgangspunkt for at yde vores bidrag til en forsat styrkelse af det nordjyske<br />
sygehusvæsen.<br />
Med det in mente vil jeg slutte af med at ønske jer alle glædelig jul og godt nytår!<br />
Læs mere om <strong>Psykiatrien</strong> i <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong> på www.psykiatri.rn.dk<br />
Kontakt redaktionen på<br />
tlf. 96 31 16 94/25 57 90 86<br />
eller mail: risiv@rn.dk<br />
Deadline for næste nr.: 10. februar 2012<br />
541 687<br />
Svanemærket tryksag<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
4<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
Mentalisering<br />
Finn Skåderud og Bente Sommerfeldt talte engageret om, hvordan mentalisering kan anvendes både i den individuelle behandling og i forskellige former<br />
for gruppe-terapi<br />
Den Mentale uDforDring<br />
kursen er klar på brønderslev Psykiatriske sygehus: Mentalisering skal være den fælles<br />
grundholdning i al behandling. Derfor var mere end 100 medarbejdere fra flere faggrupper<br />
i november samlet til to spændende temadage, hvor professor finn skårderud og psykolog<br />
bente sommerfeldt gav en meget engageret indføring i emnet.<br />
Stærke følelser, dårlige erfaringer og<br />
destruktive strategier fylder ofte op i<br />
den personlige bagage, patienterne har<br />
med, når vi møder dem i psykiatrien.<br />
Det naturlige udgangspunkt er at møde<br />
dem, hvor de er.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
”Mon de kan reparere dig?”, synger Lars<br />
H.U.G. i en velkendt sang – måske med<br />
tanke på os i <strong>Psykiatrien</strong>, for hos de patienter,<br />
vi møder, er noget nemlig ”gået i<br />
stykker”. Ofte allerede i de første leveår,<br />
hvor de basale tilknytningsmønstre bliver<br />
grundlagt og får afgørende betydning for,<br />
om verden siden opleves som et trygt og<br />
rart sted at være, eller om det omvendt er<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
utryghed, ængstelse og mistillid, der kommer<br />
til at præge et menneskes personlighed<br />
og samspil med andre.<br />
De tidlige erfaringer og relationer sætter<br />
sig neuro- og udviklingsbiologiske spor og<br />
får bl.a betydning for et menneskes evne<br />
til selvindsigt og empati og til at forstå og<br />
tolke andres hensigter og motiver. Afbalanceret<br />
og rationalt.<br />
Også evnen til at forstå og håndtere sine<br />
følelser afhænger af de første erfaringer,<br />
og mange psykiatriske patienter, har netop<br />
svært ved at regulere de ”store følelser”,<br />
de ofte er opfyldt af. For at få en form for<br />
kontrol eller afløb for følelserne har de tilegnet<br />
sig forskellige strategier, der desværre<br />
ofte er destruktive, fx når de gør skade<br />
på selv eller dulmer sig selv med alkohol<br />
eller stoffer. De prøver at handle sig ud af<br />
følelserne, som de ofte ikke kan udtrykke<br />
med ord. De overreagerer - eller trækker sig<br />
ind i sig selv. For at føle mindre.<br />
den subjektive virkelighed<br />
Det er ofte udgangspunkt for det reparationsarbejde,<br />
der skal i gang, når patienterne<br />
kommer i behandling - og udfordringen er<br />
større end som så, for mange patienter er<br />
naturligt nok skeptiske eller på vagt overfor<br />
den nye relation, de nu er på vej ind i.<br />
Derfor er det vigtigt, at behandleren fra<br />
start har fokus på at vinde patientens tillid<br />
og skabe en ramme, hvor patienten føler<br />
sig mødt og respekteret. Det gøres bl.a.<br />
ved at vise oprigtig interesse for det liv, patienten<br />
”har med sig”. Det er også vigtigt<br />
at anerkende de synspunkter og den livs-
Fuldt hus i festsalen i Brønderslev<br />
opfattelse, som patienten giver udtryk for<br />
– og bruge det som indgang til at forstå,<br />
hvordan den oplevede virkelighed er for<br />
netop dette menneske.<br />
Patientens vurdering af sig selv og sin omverden<br />
vil ofte være ”forvrænget” og meget<br />
kategorisk. Enten er noget meget godt eller<br />
meget skidt – og patienten behøver<br />
støtte til at bevæge sig ind i den zone, der<br />
ligger midt i mellem.<br />
Det terapeutiske arbejde må netop tage sit<br />
afsæt i patientens nuværende evne til at<br />
rumme sine følelser og mentalt bearbejde<br />
og forstå sig selv og sin virkelighed. I takt<br />
med, at patienten finder sig til rette i en relation<br />
præget af accept og lydhørhed, vil det<br />
åbne op for en proces, hvor patienten kan<br />
udvikle en bedre selvindsigt og selvregulering<br />
– og mere fornuftsbaserede strategier.<br />
HvaD er<br />
Mentalisering?<br />
”Mentalisering er evnen til implicit<br />
og eksplicit at tolke sine egne og<br />
andres handlinger som meningsfulde<br />
ud fra intentionelle mentale<br />
tilstande såsom relationelle behov,<br />
følelser, motiver og personlige ønsker.<br />
Mentalisering er nært forbundet<br />
med affekt-regulring.”<br />
Citat: Fonagy<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
Mentalisering<br />
Mentalisering – oM at forstå<br />
og foranDre genneM unDersøgenDe Dialog<br />
i arbejdet med at styrke patientens evne til at mentalisere - herunder at tænke,<br />
tolke og handle mindre følelsesladet og mere velovervejet – er det vigtigt, at behandleren<br />
selv praktiserer et godt eksempel og engagerer patienten i en dialog,<br />
hvor forskellige perspektiver kan udforskes og mødes.<br />
God mentalisering forudsætter en human grundholdning og tilgang, hvor ikke<br />
mindst etikken er i fokus. I form af respekten for det andet menneske - og en vilje<br />
til at lade det objektive berige af det subjektive.<br />
Mentaliseringsfremmende holdninger og teknikker:<br />
Vær åben og interesseret: Hvad har netop dette menneske at fortælle? Hvilken<br />
livserfaring bærer patienten med sig, og hvilken opfattelse har patienten af sig selv<br />
og sin omverden?<br />
Vær tålmodig og vedholdende: Giv dig tid til at lære patienten at kende, før du<br />
tænker i diagnose og problemløsning. Lyt og spørg ind, så du får indblik i, hvordan<br />
patienten tænker, føler og reagerer.<br />
Vær ikke skråsikker og bedrevidende: Brug ikke din faglighed til at markere, hvem<br />
der ved bedst. Patienten har ikke brug for en ekspert, der har færdige svar på alt,<br />
men skal støttes i en udviklingsproces, hvor svarene netop ikke er givet på forhånd.<br />
Brug dig selv – uden at udlevere dig selv: Involver dig i samtalen og indbyd til<br />
refleksion om det, patienten selv giver udtryk for. Hold igen med at inddrage egne<br />
erfaringer; patienten har ikke brug for din private historie, men for at kunne spejle<br />
sig i dig og de reaktioner, som fremkaldes under jeres samtale.<br />
Hjælp ordene på vej: Støt patienten i at sætte ord på sit indre liv. Patientens kaotiske<br />
følelser kan blokere for nyorientering, og derfor er det vigtigt at de bearbejdes.<br />
Brug evt. musik, kunst eller fotos som indgang til at tale om følelserne.<br />
Lyt mere end du taler: Behandlingen skal vise en vej ud af de problemer, patienten<br />
har, men det er patienten selv, der skal gå vejen med de skridt og i det tempo, som<br />
han eller hun formår. Patienten skal ikke overtage dit perspektiv, men gennem dialog<br />
og refleksion øve sig i at nuancere sit eget – med støtte og opbakning fra dig.<br />
Hold fokus på her og nu: Brug selve samtalen som redskab. Tal med patienten om,<br />
hvordan relationen fungerer, og hvordan den ændrer sig undervejs. Har I en fælles<br />
oplevelse, eller står I langt fra hinanden? Og hvorfor? Vær opmærksom på samtalens<br />
”atmosfære”: Er den varm, kold eller lunken …? Reguler på ”temperaturen” ved<br />
at være åben om, hvordan du oplever samtalen og de skift, der sker i den.<br />
Vær tydelig: Målet er ikke, at du skal forstå patientens verden helt og fuldt eller<br />
være enig i alt det, patienten siger og gør. Marker, at du lytter og på en afbalanceret<br />
måde forholder dig til det, patienten siger. Reager når noget er utydeligt eller svært<br />
at forstå - ikke ved at afvise, men ved at bede patienten om at uddybe og forklare.<br />
tilbyd andre tolkningsmuligheder: Reager, hvis patienten udtrykker en meget<br />
subjektiv og unuanceret opfattelse af sig selv eller af andres hensigter og motiver<br />
(”Sådan er hun bare”, ”Sådan går det altid for mig” m.v.). Inviter til refleksion: Kan<br />
der være andre tolkningsmuligheder? Har patienten svært ved selv at finde frem<br />
til alternativer, så byd ind med mulige forklaringer – Kan det også være sådan, det<br />
forholder sig?<br />
Hjælp patienten med at udvikle nye strategier: Forhold jer til, hvad patienten plejer<br />
at gøre for at håndtere vanskelige følelser og situationer. Giv inspiration til, hvad<br />
patienten kan gøre i stedet for. Vær meget konkret og realistisk. Spørg patienten: Vil<br />
det kunne fungere for dig? Afstem mulighederne med patientens nuværende evne til<br />
at mentalisere.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
5
6<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
opus-behandling i nordjylland<br />
ny skizofrenibeHanDling<br />
MeD CoMPutere og løbetøj<br />
<strong>Psykiatrien</strong> i region nordjylland søsætter først i det nye år et<br />
tilbud om opus-behandling til unge, som lige har fået stillet en<br />
skizofrenidiagnose. opus er ikke et nyt behandlingstilbud i<br />
Danmark, men har unikke rammer her i nordjylland – så det<br />
har været ventetiden værd!<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
- Rammerne for et Opus er eminent gode<br />
her på Brandevej, så det har været værd<br />
at vente på. Alting er placeret på samme<br />
matrikel – fra den indledende Opus-udredning<br />
til en eventuel indlæggelse på afdeling<br />
S2 og den opfølgende behandling<br />
ved det erfarne psykoseteam. På den måde<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
kan vi bl.a. undgå at lave behandlingsafslutning<br />
med dårlige overgange, hvor patienterne<br />
skal gå fra instans til instans,<br />
oplysninger går tabt, og patientens tilstand<br />
forværres, fortæller den nyansatte<br />
teamleder for Opus, Torben Østergaard<br />
Christensen.<br />
Torben blev uddannet psykolog i 1992 ved<br />
Århus Universitet, og geografisk har Århus-området<br />
været hans base i flere år. Her<br />
har han arbejdet på universitetet, i retspsykiatrien<br />
og lavet klinisk- og forskningsarbejde<br />
ved Opus i Risskov. Hans Ph.d. fra<br />
2007 var bl.a. baseret på en undersøgelse<br />
af Opus-patienter. Så Torben har en masse<br />
gode erfaringer med i rygsækken.<br />
Vi er forpligtet<br />
- Det, som jeg synes bliver rigtig spændende<br />
ved dette arbejdssted, er, at vi har så<br />
gode ramme for at give patienterne et godt<br />
tilbud. Det er simpelthen en fornøjelse, lyder<br />
det fra Torben.<br />
- Vi skal have et højt fagligt niveau, og noget<br />
af det, vi skal arbejde med, er integration<br />
af medicin, samtale, computere og løbetøj,<br />
siger Torben smilende, og forklarer:<br />
Det skal forstås på den måde, at medicinen<br />
stabiliserer patientens tilstand, hvilket er
Definition af oPus<br />
Opus stammer fra latin og betyder<br />
værk eller arbejde. Udtrykket anvendes<br />
inden for musikkens verden<br />
som en betegnelse for de musikstykker,<br />
der indgår i en komponists<br />
samlede værker.<br />
Navnet Opus er valgt for at afspejle<br />
et ønske om samspil mellem de forskellige<br />
parter, der er involveret i<br />
behandlingen af og støtten til unge<br />
med skizofreni. Mere konkret refererer<br />
Opus til en tidlig opsporing<br />
og behandling af unge voksne med<br />
skizofreni. Derfor er det fulde navn<br />
for tilbuddet også Opus – team for<br />
unge med skizofreni.<br />
en vigtig forudsætning for al den øvrige<br />
behandling, fx samtalebehandlingen der i<br />
Opus vil fokusere på sygdomshåndtering<br />
og problemløsning.<br />
- Da en kombination af medicinbivirkninger<br />
og dårlig livsstil for mange patienter<br />
resulterer i både ringe livskvalitet, fysiske<br />
sygdomme og alt for tidlig død, er vi også<br />
nødt til at forholde os til det. Jeg vil sige, at<br />
vi er forpligtede - ikke mindst fordi vi møder<br />
patienten tidligt i sygdomsforløbet og<br />
derfor kan være med til, at han/hun ikke<br />
udvikler unødvendige fysiske og psykiske<br />
lidelser. Derfor er det også vigtigt, at vi har<br />
en fysisk handlingsdel knyttet til behandlingen,<br />
samtale gør det ikke alene.<br />
Handlingsdelen skal eksempelvis bestå i,<br />
at patienter og personale i fællesskab laver<br />
mad og dyrker motion - fx en løbegruppe<br />
eller en gruppe, der tager i motionscenter.<br />
Torben forklarer, at det i begyndelsen er<br />
vigtigt med en ydre motivation, der kan<br />
medvirke til, at man kommer i gang og får<br />
noget erfaring, men med tiden skulle det<br />
så gerne munde ud i, at patienten gør det<br />
af sig selv, simpelthen fordi han/hun synes<br />
det er sjovt og meningsfyldt.<br />
OPUs i kOrte Vendinger<br />
Patientprofil:<br />
Patienterne skal opfylde følgende tre<br />
kriterier, for at kunne indgå i en Opusbehandling:<br />
1. ICD-10 (diagnosesystemets<br />
kriterier for skizofreni)<br />
2. Alder 18-35 år<br />
3. Må ikke have modtaget antipsyko-<br />
tisk behandling, i skizofreni rele<br />
vant-doser i mere end tre måneder.<br />
Formål:<br />
Formålet med Opus-behandlingen er<br />
at hjælpe patienten til bedst muligt,<br />
at kunne håndtere sin ny tilstødte<br />
sygdom, herunder ikke mindst at reducere<br />
risikoen for, at sygdommen får<br />
kronisk forløb.<br />
Computer læringsværksted<br />
Forskning har vist, at en af de mest afgørende<br />
faktorer for, at personer med skizofreni<br />
kan have svært ved at komme sig,<br />
ikke får uddannelse eller kommer i gang<br />
med arbejde er, at de har problemer med<br />
deres kognitive funktioner. Problemer der<br />
konkret viser sig som koncentrationsvanskeligheder<br />
og besvær med at huske, lære<br />
og planlægge.<br />
- Det er dog muligt at træne og forbedre de<br />
kognitive funktioner, viser ny forskning.<br />
Så det er noget, vi gør til en del af vores<br />
tilbud. Vi opretter et læringsværksted – et<br />
rum fyldt med computere, hvor patienterne<br />
via specielle programmer og i trygge<br />
og pædagogisk tilrettelagte rammer kan<br />
træne bl.a. koncentrationen og hukommelsen,<br />
fortæller Torben.<br />
Casemanageren<br />
Alle Opus-patienter får tilknyttet en såkaldt<br />
casemanager, som i samarbejde med<br />
patienten skal følge og dække behandlingsbehovet<br />
samt koordinere forskellige<br />
behandlingstilbud i og uden for Opus.<br />
Desuden skal casemanageren, med patientens<br />
samtykke, have kontakt med pa-<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
opus-behandling i nordjylland<br />
Optageområde:<br />
Tilbuddet retter sig til Aalborg, Rebild,<br />
Vesthimmerland og Mariagerfjord<br />
Kommune – altså Afdelings Syds<br />
optageområde.<br />
Behandlingskapacitet:<br />
Der skal løbende være 50 patientforløb<br />
i gang.<br />
Opus-forløb:<br />
En Opus-behandling består af følgende<br />
4 faser<br />
1. fase – Forsamtale<br />
2. fase – Intensiv fase<br />
3. fase – Stabil fase<br />
4. fase – Afslutningsfase<br />
som behandlingen tilrettelægges efter.<br />
tientens pårørende og rådgive disse med,<br />
hvorledes de bedst muligt støtter deres<br />
syge familiemedlem. Casemanageren skal<br />
også oplyse patienter og pårørende om<br />
Opus’ tilbud om psykoedukation - det vil<br />
sige undervisning i, hvad skizofreni er, og<br />
hvordan det bedst behandles/håndteres,<br />
til begge parter.<br />
Mærkbar forskel<br />
Der er lavet dansk forskning i Opus-<br />
behandling kontra standard psykiatrisk<br />
behandling, og tegnene er tydelige. Patienter,<br />
der modtager Opus-behandling, er<br />
mærkbart bedre på næsten alle parametre,<br />
man kan måle på. Men efter endt behandling<br />
kommer de to gruppe til at ligne hinanden<br />
mere og mere.<br />
- Jeg tror, at de gode rammer, vi har her i<br />
<strong>Nordjylland</strong>, samt integrationen af de forskellige<br />
behandlingsformer, kan være med<br />
til at rette op på den kedelige tendens. Vi<br />
skal tilbyde Danmarks bedste Opus-behandling,<br />
slutter Torben optimistisk.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
7
8<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
rengøringen på aPs - en del af <strong>Psykiatrien</strong><br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
arbejDsbelastning<br />
soM en elitesolDat<br />
Det er den hverdag, der tit og ofte møder<br />
en rengøringsassistent. udover rengøringen<br />
skal man være omstillingsparat, robust og<br />
hurtig til at reagere. Det er altså ikke ”bare”<br />
et rengøringsjob. i maj blev denne modstandsdygtige<br />
gruppe medarbejdere en del af<br />
<strong>Psykiatrien</strong> på aPs.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Rengøringen på APS overgik den 1. maj<br />
<strong>2011</strong> fra det private selskab ISS til <strong>Psykiatrien</strong>.<br />
Vi har således fået en ny faggruppe<br />
på APS og flere nye kolleger. <strong>Indsigt</strong> og<br />
<strong>Udsyn</strong> har talt med to medarbejdere og<br />
rengøringsledelsen om, hvordan skiftet<br />
har været, samt hvordan <strong>Psykiatrien</strong> er<br />
som arbejdsplads set med deres øjne.<br />
to tilfredse medarbejdere<br />
Helle blev ansat den 01-05-<strong>2011</strong> og har<br />
således ikke prøvet at arbejde under ISS,<br />
men hun har dog 21 års erfaring i rengøringsfaget.<br />
Inge har været ansat hos ISS<br />
siden 2002 og overgik til <strong>Psykiatrien</strong> i maj<br />
<strong>2011</strong>. Inge startede som afløser, men har<br />
arbejdet her lige siden.<br />
Hvordan er psykiatrien som arbejdsplads?<br />
Helle: - Jeg kan godt lide at være her i <strong>Psykiatrien</strong>.<br />
Mit arbejdsområde er på patientafsnittet<br />
E1 (Retspsykiatrien). Jeg er tryg<br />
ved at arbejde der og har en god relation<br />
til det øvrige personale, samt patienterne.<br />
Men selvfølgelig skal man udvise agtpågivenhed.<br />
Inge: - Jeg er også rigtig glad for at være<br />
her, og jeg synes, der er sket rigtig mange<br />
positive ting, siden <strong>Psykiatrien</strong> har overtaget<br />
rengøringen på APS. Vores arbejdsområder<br />
er blevet mere sammenhængende,<br />
hvilket letter arbejdspresset, så vi nu har<br />
større overskud til at hjælpe hinanden og<br />
sætte patienterne i centrum.<br />
Hvordan adskiller arbejdet i<br />
<strong>Psykiatrien</strong> sig fra andre steder?<br />
Helle: - Jeg har tidligere arbejdet på et gymnasium,<br />
og der har jeg flere gange oplevet<br />
et frygteligt svineri. Det har jeg ikke været<br />
udsat for her. Noget andet, der adskiller<br />
denne arbejdsplads fra mine tidligere, er,<br />
at vi er gode til at hjælpe hinanden, og hvis<br />
der er noget, så bliver der altid taget hånd<br />
om det. Jeg har også et rigtig godt samarbejde<br />
med afdelingspersonalet.<br />
Inge: - Nu har jeg som sagt kun arbejdet i<br />
her i <strong>Psykiatrien</strong> i rengøringsregi. Men det,<br />
jeg synes, er kendetegnende for arbejdet, er,<br />
at vi altid bliver taget godt imod på de forskellige<br />
afdelinger, og vi har et godt samarbejde<br />
med det øvrige personale. Inden<br />
overgangen, var jeg naturligvis spændt på,<br />
hvilke forandringer det ville indebære - Jeg<br />
er ikke blevet skuffet!<br />
kan du se dig selv være<br />
ansat i <strong>Psykiatrien</strong> om 5 år?<br />
- Vi har ikke i sinde at stoppe, lyder det i<br />
kor fra Inge og Helle.<br />
Inge: - Jeg har det godt her. Det giver tryghed,<br />
at vi har et fast arbejdsområde og en<br />
fast base. Tidligere havde vi store områder,<br />
færre hænder til at udføre arbejdet og hele<br />
tiden udskiftning blandt kolleger. Og derudover<br />
havde vi altid en fyring hængende
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
rengøringen på aPs - en del af <strong>Psykiatrien</strong><br />
Helle og Inge - to medarbejdere der er glade for at arbejde i <strong>Psykiatrien</strong>. Bodil og Rikke vil arbejde med psykiatriens værdier.<br />
over hovedet. Så det var ikke ligefrem noget,<br />
der skabte en masse arbejdsglæde. I dag<br />
er døren ind til Bodil og Rikke altid åben.<br />
Helle: - Jeg har det sådan, at efter jeg har<br />
fået dette job, så er jeg mere glad for at stå<br />
op om morgenen.<br />
Ledelse med uddannelse for øje<br />
Rengøringsledelsen består af rengøringschef<br />
Bodil Damsgård Jørgensen, som har<br />
været ansat i <strong>Psykiatrien</strong> siden 01-04-2010,<br />
hvor hun begyndte som rengøringschef<br />
i Brønderslev. Hun suppleres af souschef<br />
Rikke Brøndlund Christensen, der har været<br />
ansat siden 01-07-<strong>2011</strong>.<br />
Forskellige udgangspunkter<br />
Bodil: - Det er ikke helt nyt, at <strong>Psykiatrien</strong><br />
selv står for rengøringen. På BPS har rengøring<br />
altid været i <strong>Psykiatrien</strong>s regi. Men<br />
det er dog heller ikke hele regionen, vi servicere.<br />
I Frederikshavn, Hjørring og Thy-<br />
Mors køber vi ydelsen udefra.<br />
- Overordnet set er det altså to afdelinger<br />
BPS og APS med hver deres kulturer. På<br />
BPS er rengøringspersonalet en naturlig<br />
del af hele personalet på tværs af faggrupper.<br />
De er godt integreret og ved, hvad der<br />
foregår, da de sidder med til første del af<br />
morgenmøderne og deltager i konflikthåndteringskurser<br />
på lige fod med det<br />
øvrige personale. Der er stort set ingen<br />
udskiftning, så der er tale om et erfarent<br />
og veluuddannet personale. Vi har nemlig<br />
brugt en del tid og energi på at uddanne<br />
personalet, samt holde interne kurser i<br />
blandt andet ’kommunikation og samarbejde’.<br />
APS derimod er en ung organisation<br />
med mange nye medarbejdere. Her er<br />
vi i gang med at opbygge en ny kultur. Vi er<br />
i færd med at uddanne fire virksomhedsserviceassistenter<br />
og en rengøringstekniker.<br />
Rikke: - Som rengøringspersonale har vi<br />
ikke automatisk en faglig baggrund inden<br />
for psykiatri. Vi har derfor selv taget initiativ<br />
til, med hjælp fra E1, at afholde internt<br />
oplæg i sygdomsforståelse. Derudover begynder<br />
vi ligeledes kurser i det nye år i ’kommunikation<br />
og samarbejde’ for at klæde vores<br />
personale bedre på til opgaveløsningen.<br />
Rengøringspersonalet trækker sig altid i en<br />
konfliktrelateret situation - men det at have<br />
forståelse for, hvorfor patienterne eksempelvis<br />
reagere, som de gør, giver rengøringspersonalet<br />
en bedre robusthed.<br />
- Rengøringspersonalet lægger mærke til<br />
mange ting, så derfor kunne det være givende<br />
for patienterne, at vi får skabt et<br />
godt samarbejde med det øvrige personale<br />
på APS. Vi kan eksempelvis være med til at<br />
afværge hændelser, når vi fx finder gemte<br />
tabletter og glasskår. Ligeledes kan vi, via<br />
kommunikation med det øvrige personale,<br />
mindske smittefaren ved fx virus.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> som arbejdsplads<br />
Rikke: - Det at blive en del af regionen betyder,<br />
at vi har andre muligheder. Vi kan<br />
tilbyde mere stabilitet, skabe ejerskab og<br />
faglighed for vores medarbejdere – hvilket<br />
betyder meget i rengøringsafdelingen. Jeg<br />
synes <strong>Psykiatrien</strong> har nogle gode værdier,<br />
og dem vil Bodil og jeg gøre vores bedste<br />
for, at efterleve.<br />
Bodil fortsætter: - Noget af det, jeg vægter<br />
højt, er som før nævnt faglighed ikke<br />
kun for at gøre rent på en professionelle<br />
måde, men også for at give medarbejderne<br />
de rigtige værktøjer og teknikker til at udføre<br />
arbejdet mest ergonomisk korrekt.<br />
Rikke og jeg vil skabe respekt og stolthed<br />
i rengøringsafdelingen og tror på, at vi<br />
der igennem kan skabe et godt psykisk arbejdsmiljø,<br />
hvilket giver arbejdsglæde og<br />
overskud i dagligdagen.<br />
Rikke: - Vi arbejder med synlig rengøring.<br />
Det vil sige, vi er på arbejde på samme tid<br />
som alle andre. Med ordsproget der er ingen<br />
fælles forståelse, kun grader af misforståelser<br />
er vi med til at mindske disse misforståelser<br />
ved synlighed, åbenhed og dialog.<br />
Har du ris eller ros til rengøringsafdelingen<br />
kan du sende dem en mail<br />
på ren-psyk@rn.dk<br />
Her kan du også bestille rengøring,<br />
der ligger ud over den daglige rengøring<br />
- hvis der fx har været håndværkere.<br />
Af hensyn til planlægningen<br />
vil de gerne have besked senest<br />
tre hverdage forinden.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
9
oPslagstavlen<br />
Rikke Ravn, Hanne Andersen,<br />
Janni Carlsen, Pernille Jensen<br />
og Frank Flindt Hansen.<br />
En hjælpende hånd<br />
Har du svært med at få enderne til at nå<br />
sammen i den travle tid, eller har du bare<br />
smag for gode sager, så tilbyder kantinen<br />
på APS og BPS, at du kan købe småkagedej<br />
til brunkager og specier med mandler.<br />
1 rulle med 500 g. dej koster 25 kr.<br />
Salget starter den 5. december og så<br />
længe kager haves. Bon appetit!<br />
Fem Friske<br />
Forbilleder<br />
børne- og Ungdomspsykiatrien<br />
stillede op med fem<br />
deltager i dette års Fjordmaraton<br />
i Aalborg den 4.<br />
september <strong>2011</strong>. ikke nok<br />
med at de havde en god<br />
dag i det gode vejr – de<br />
fik også vist <strong>Psykiatrien</strong>s<br />
flag. de fem medarbejdere<br />
havde nemlig fået<br />
sponseret en løbetrøje<br />
fra deres ledelse.<br />
måske dette kan være et<br />
initiativ, der kan inspirerer<br />
andre i <strong>Psykiatrien</strong> 6<br />
Dadelkage<br />
10 personer<br />
ingredienser<br />
150 gr. dadler u/sten<br />
2 ½ dl. kogende vand<br />
150 gr. margarine<br />
200 gr. lys farin (kan erstattes med halv<br />
melis og halv brun farin)<br />
1 æg<br />
250 gr. mel<br />
½ tsk. salt<br />
1 tsk. vaniljesukker<br />
1 tsk. natron<br />
1 tsk. bagepulver<br />
100 gr. valnødder<br />
Fremgangsmåde<br />
1. Overhæld dadlerne med vand og lad<br />
dem stå til de er bløde<br />
2. Hak dadlerne med en kniv (gem vandet)<br />
3. Hak valnødderne groft med en kniv<br />
4. Margarine og farin røres godt sammen,<br />
men skal ikke piskes luftigt!!<br />
5. Æg tilsættes og røres godt.<br />
6. Mel, salt, vanilje, natron, bagepulver og<br />
valnødder blandes og røres skiftevis i<br />
kagen sammen med dadler og vandet<br />
7. Dejen hældes i en smurt springform<br />
8. Bages ved 180 ºC i 1¼ - 1½ time. Pas<br />
på at den ikke bliver for mørk<br />
9. Test om kagen er færdigbagt ved at prikke<br />
i midten med en strikkepind/knivspids.<br />
Hvis ikke der hænger dej ved er den færdig<br />
10. Serveres med flødeskum til.<br />
nu skulle Det være ganske vist<br />
Efter at have ligget stille i en længere periode er planlægningsarbejdet<br />
vedr. etablering af et fælles køkken mellem <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong><br />
og Brønderslev Kommune genoptaget. Den endelige organisering<br />
og struktur er endnu ikke helt på plads, men det ligger fast, at<br />
samarbejdet skal indgås i form af et interessentskab. Hele psykiatriens<br />
køkkenorganisation, dvs. begge køkkener i Aalborg og køkkenet i<br />
Brønderslev skal indgå i det nye fælles køkken, som skal levere mad til<br />
hele psykiatrien og til plejecentrene i Brønderslev Kommune. Der skal<br />
fortsat produceres mad i både Aalborg og Brønderslev.<br />
Der er nedsat en styregruppe og fire arbejdsgrupper med repræsentanter<br />
fra både <strong>Psykiatrien</strong> og Brønderslev Kommune. Byggesagkyndige, jurister,<br />
revisorer m.fl. hjælper arbejdsgrupperne med planlægningsarbejdet, der<br />
skal godkendes af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse inden etablering<br />
af det nye fælles køkken påbegyndes. Om alt går vel forventes det, at<br />
det nye køkken er klar omkring sommerferien 2012 - der skal dog allerede<br />
leveres mad til nogle af kommunens plejecentre fra den 1. april 2012.
HVOr staMMer den danske JUL Fra?<br />
Det er nu tid til hygge og julebag. Hjemmet skal pyntes op<br />
med juletræ og kravlenisser. Men hvor stammer julen fra?<br />
Julen var oprindelig en midvinterfest, som den kristne kirke<br />
overtog og ændrede til en fest for Jesu fødsel. Den oldnordiske<br />
jul blev fejret i januar og den sydlandske fest for sol<br />
invictus - den uovervundne sol (gud) - den 25. december,<br />
hvorfor den kristne jul blev lagt samtidig.<br />
Efter tysk og nordisk skik begyndte festen aftenen før, vi i<br />
dag fejrer jul i Danmark. I virkeligheden var der tale om en<br />
vågenat (vigilie) fra katolicismens dage, hvor man sammen<br />
ventede på, at det skulle blive midnat, hvorefter man havde<br />
messe på tidspunktet for Jesu fødsel.<br />
Det ældste kendte vidnesbyrd om julefester i Norden er fra<br />
cirka år 900. Her nævnes den norske konge Harald Hårfager<br />
og sønnen Hakon den Gode (Norges første kristne konge)<br />
i forbindelse med julen. Hakon den Gode er i denne sammenhæng<br />
kendt som kongen, der påbød nordmændene, at<br />
de skulle ”holde jul på samme tid som kristne mænd” (den<br />
førkristne nordiske jul lå tidligere på et andet tidspunkt).<br />
Den oldnordiske julefests karakter fremgår af udtrykket<br />
”at drikke jul”.<br />
Gennem århundreder har<br />
den kirkelige ”juleopfattelse”<br />
kæmpet mod den<br />
verdslige eller folkelige opfattelse.<br />
Moderne tanker<br />
har præget julens udvikling<br />
gennem tiden, således at<br />
mange skikke løbende er blevet<br />
en del af julen.<br />
Redaktionen<br />
ønsker alle en<br />
glædelig jul<br />
samt et godt og<br />
lykkebringende<br />
nytår!<br />
Traditionen stammer fra den keltiske<br />
folketro, hvor misteltenen beskyttede<br />
mod onde ånder. I det 18. århundrede<br />
i England opstod juleskikken at tillade<br />
en mand at kysse en kvinde, der befandt<br />
sig under en ophængt mistelten.<br />
Denne tradition kom til Danmark<br />
i slutningen af det 19. århundrede.<br />
HVID JUL I DANMARK<br />
Ved en landsdækkende hvid jul<br />
forstås normalt at mere end 90%<br />
af Danmark er dækket af sne den<br />
24. december om eftermiddagen.<br />
Men ikke kun med et drys af sne<br />
eller blot med rim på jorden. Snedybden<br />
skal være mere end en ½<br />
cm. Julesneen eller noget af julesneen<br />
kan godt være faldet op til<br />
mange dage i forvejen.<br />
Med denne definition af hvid jul<br />
har der kun været 7 tilfælde siden<br />
1900 i Danmark. Statistisk set går<br />
der således i gennemsnit 14 år imellem<br />
de hvide jule. Den sidste var i<br />
1995, så ifølge statistikkerne må vi<br />
vente nogle år endnu...
12<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
selvmordsforebyggelse<br />
styrket inDsats<br />
for unge<br />
selvmordstanker, selvmordsforsøg og selvskadende adfærd<br />
er altiD tegn på, at noget er galt! Center for selvmordsforebyggelse<br />
har fået midler til at styrke indsatsen<br />
for børn og unge under 20 år med selvmordsadfærd.<br />
Psykolog Louise Gryde Rasmussen - Forhåbentlig kan øget fokus<br />
være med til at aflive nogle af alle de myter der er på området, og<br />
som ofte er en barriere for hjælp.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Selvmordskurven er heldigvis nedadgående<br />
i Danmark. I 2008 blev der registreret<br />
626 selvmord, hvilket stadig svarer til<br />
næsten to selvmord om dagen - langt flere<br />
end der dør eksempelvis i trafikken. Billedet<br />
vender dog, hvis vi ser nærmere på de<br />
unge. I de seneste år er der registreret en<br />
stigning i antallet af unge, der vælger selvmord<br />
som løsning på deres problemer.<br />
Men ét er det fuldbyrdede selvmord, som<br />
er en definitiv afslutning på livet. Lige så<br />
tankevækkende er det, at man regner med,<br />
at der er omkring 10.000 selvmordsforsøg<br />
i Danmark hvert år.<br />
Det er ikke mindst en frygtelig oplevelse<br />
for den, der forsøger at tage livet af sig, men<br />
også for de mange pårørende. De unge under<br />
20 år er markant repræsenteret i statistikken<br />
for selvmordsforsøg, og det lader<br />
til at tendensen er stigende. Mange unge<br />
med selvmordtanker føler ikke, at de kan<br />
overskue hverdagen. De er kede af det – de<br />
oplever, at de står alene med deres problemer,<br />
og de mangler håb og tro på, at tingene<br />
kan ændre sig.<br />
Forebyggelse er livsvigtig<br />
Center for Selvmordsforebyggelse har via<br />
satspuljemidlerne fået midler til at styrke<br />
den selvmordsforbyggende indsats for<br />
børn og unge under 20 år, der har forsøg<br />
selvmord eller har vedvarende selvmordstanker.<br />
Projektet begyndte i 2009 og løber<br />
i første omgang til 2013. Der er dog efterfølgende<br />
mulighed for, at det kan blive et<br />
permanent tilbud. Projektet er organisatorisk<br />
forankret i Center for Selvmordsforebyggelse,<br />
men foregår i samarbejde<br />
med Børne- og Ungdomspsykiatrien samt<br />
kommunerne i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>.<br />
Ud over den styrkede indsats giver midlerne<br />
mulighed for at tilbyde undervisning<br />
til nøglepersoner i regionens kommuner.<br />
Altså personer som i dagligdagen kommer<br />
i kontakt med selvmordstruede unge. Det<br />
er vigtigt at sikre optimal og hurtig hjælp<br />
i sådanne situationer, samt at alle kender<br />
deres funktion og ansvar.
Satsmidler giver således mulighed for at<br />
forbedre tilbuddene til unge, samtidig<br />
med at der bliver etableret et organiseret<br />
og effektivt samarbejde omkring indsatsen.<br />
Fjern belastningen<br />
- Mange unge, der forsøger selvmord, har<br />
psykosociale vanskeligheder. De befinder<br />
sig i en krise, hvor de aktuelle belastninger<br />
overskrider deres personlige og ikke<br />
mindst omgivelsernes ressourcer. Når man<br />
arbejder med selvmordstruede unge, er det<br />
afgørende hurtigst muligt at identificere,<br />
om der er tale om svækkede ressourcer hos<br />
den unge fx bagvedliggende psykopatologi<br />
og ikke mindst, i hvilken grad der er tale<br />
om belastning eller manglefuld støtte på<br />
den sociale akse. Kimen i den selvmordsforebyggende<br />
indsats bliver i samarbejde<br />
med den unge og netværket at få fjernet<br />
akut belastning og tilført ressourcer. Psykologisk<br />
behandling kan aldrig stå alene,<br />
når det handler om selvmordstruede børn<br />
og unge. Netop derfor er samarbejde på<br />
tvært at sektorgrænserne essentielt, forklarer<br />
psykolog Louise Gryde Rasmussen,<br />
der sidder med Ungeindsatsen i <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong>.<br />
Formålet med indsatsen er at styrke behandlingstilbuddet<br />
over for unge, der<br />
har forsøgt selvmord eller har vedvarende<br />
selvmordstanker. Center for selvmordsforebyggelse<br />
har internt etableret et målrettet<br />
tilbud bestående af gruppeforløb til<br />
både de unge patienter og deres pårørende.<br />
Unge gruppen, hvori der bl.a. gives psykoedukation<br />
og arbejdes med færdighedstræning,<br />
fungerer som et supplerende tilbud<br />
til den individuelle behandling og har hidtil<br />
kørt med stor succes. Centeret afholder<br />
sideløbende hermed nøglepersonsundervisning<br />
samt temadage for kommunale<br />
medarbejdere, der i det daglige møder selvmordstruede<br />
børn og unge.<br />
- Kommunerne har ind til videre vist<br />
stor interesse for tilbuddet og flere har<br />
antydet, at de har manglet det. Det vil i<br />
fremtiden være en force for både centeret,<br />
kommunerne og ikke mindst de unge, at<br />
der bliver skabt en grundlæggende kompetence<br />
inden for området samt mere effektive<br />
arbejdsgange. Mit håbet er, at et<br />
tæt samarbejde med fx etablering af kommunale<br />
kontaktpersonordninger i fremtiden<br />
vil gøre det muligt at der kan arbejdes<br />
mere parallelt i de enkelte sager og at kommunerne<br />
med øget egen kompetence vil<br />
kunne sætte ind med støtte og aflastning,<br />
siger Louise.<br />
Fordele kontra udfordringer<br />
Louise oplever, at en af de største fordele<br />
ved Ungeindsatsen er, at der bliver skabt<br />
øget fokus på problematikken om unge og<br />
selvmord.<br />
- Øget viden aftabuiserer og modvirker den<br />
berøringsangst, der ofte giver anledning til<br />
for hurtig viderevisitering og hermed forsinkelse<br />
af hjælpen. Forhåbentlig kan det<br />
øgede fokus og kendskab være med til at<br />
aflive nogle af alle de myter, der er på området<br />
og som ofte bliver barriere for hjælpen.<br />
- Når man forsøger at begå selvmord,<br />
er der vitterligt noget galt. Det er ikke bare<br />
et forsøg på at skabe opmærksomhed, og<br />
ja de der forsøger det, taler også om det. 1<br />
ud af 10, der forsøger selvmord, ender på<br />
et eller andet tidspunkt med at lykkes med<br />
Center for Selvmordsforebyggelse<br />
er et specialambulatorium på afdeling<br />
SYD, som behandler mennesker,<br />
der har forsøgt selvmord eller<br />
har vedvarende selvmordstanker.<br />
De tager sig af de sager, hvor selvmordsproblematikken<br />
er fremtrædende<br />
og kompleks, og hvor foranstaltninger<br />
i primærsektor ikke<br />
er tilstrækkelige. Centret yder også<br />
hjælp og støtte til pårørende og efterladte<br />
- samt tilbyder rådgivning,<br />
undervisning og supervision til<br />
sundhedspersonale mm.<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
selvmordsforebyggelse<br />
13<br />
det, fortæller Louise.<br />
Hun fortsætter:<br />
- En af de største udfordringer, jeg pt. sidder<br />
med, er, at idealet ikke helt står mål<br />
med ressourcerne. Ungeindsatsen er en<br />
udløber af en lignende indsats i Odense,<br />
men her har man arbejdet med opgaverne i<br />
en årrække og er nået rigtig langt med det<br />
kommunale samarbejde og ikke mindst<br />
det interne behandlingstilbud. Vi kan blot<br />
lade os inspirere og bestræbe os på at lære<br />
mest muligt at deres erfaringer.<br />
- Jeg håber virkeligt, at Ungeindsatsen bliver<br />
gjort permanent. Det er en indsats, der<br />
griber ind på flere områder og niveauer.<br />
Og alt i alt er med til at skabe et styrket<br />
tilbud til unge med selvmordsadfærd og<br />
pårørende. Det er en vigtig indsats, og vi<br />
har allerede nu fornemmelse af, at den har<br />
en effekt.<br />
statistik<br />
Køns/aldersfordelingen på henviste<br />
– 2010<br />
I 2009 blev der henvist 207 patienter<br />
I 2010 blev der henvist 235 patienter<br />
Aldersgr. Kvinder Mænd I alt<br />
0-19 år 16% 5% 21%<br />
20-39 år 28% 22% 50%<br />
40-59 år 14% 10% 24%<br />
60-64 år 2% 1% 3%<br />
+65 år 1% 1% 2%<br />
I alt 61% 39% 100%<br />
Forholdet mellem selvmordsforsøg<br />
og selvmord<br />
Unge: ca. 200-300 selvmordsforsøg<br />
pr. fuldførte selvmord<br />
Befolkningen generelt: 9-15 selvmordsforsøg<br />
pr fuldførte selvmord<br />
Ældre (
14<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
landskampagnen en af os<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
HjernesPinD<br />
for alle Pengene<br />
»Der er større variation i en chimpanseflok, end der er på alle<br />
os mennesker«, dette var blot en af de spektakulære oplysninger,<br />
som HjeneMadsen kunne fortælle til nordjyllands startskud<br />
til kampagnen en af os. ud over HjerneMadsen, havde<br />
vi også besøg af prominente personligheder som napoleon,<br />
Cleopatra og ikke mindst jesus… i teaterstykket s(P)inD.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Den 3. november skød <strong>Nordjylland</strong> for<br />
alvor landskampagnen EN AF OS i gang<br />
på Vendebohus i Hjørring. Det var en storslået<br />
aften med en masse glade og entusiastiske<br />
fremmødte. Og ikke færre end 460<br />
havde valgt at rive en aften ud af kalenderen<br />
og tilbringe den sammen med EN AF<br />
OS, SkyggeScenen og HjerneMadsen.<br />
500.00 danskere er ramt af psykisk<br />
sygdom<br />
<strong>Region</strong>srådsformand Ulla Astman åbnede<br />
arrangementet og talte om, hvor store<br />
konsekvenser det har at leve med en psykisk<br />
sygdom, bl.a. på grund af omgivelsernes<br />
uvidenhed som ofte resultere i udelukkelse<br />
eller en kold skulder. Og netop dette<br />
er dét, som landskampagnen EN AF OS<br />
har til formål at ændre på.
- I <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> skal vi, gennem<br />
kampagnen, være med til at sætte punktum<br />
for diskrimination og udelukkelse af<br />
mennesker, der har eller har haft en psykisk<br />
sygdom. Vi skal gøre det nemmere for<br />
den enkelte, med psykisk sygdom, at leve<br />
et fuldt og godt liv som en ligeværdig del<br />
af samfundet. Vi skal arbejde for, at alle i<br />
<strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> er og skal føle sig som<br />
EN AF OS, fortæller Ulla.<br />
- 500.000 danskere er i dag ramt af en psykisk<br />
sygdom. Frygt og fordomme kan få<br />
den ramte til selv at benægte og skjule sine<br />
symptomer og problemer, til skade for tidlig<br />
diagnostik og effektiv behandling. En<br />
undersøgelse viser, at 85% af befolkningen<br />
mener, at fysisk sygdom er mere acceptabelt<br />
end psykisk sygdom. Det vidner om,<br />
hvorfor sådan en kampagne er så utrolig<br />
vigtig, men også hvilke udfordringer vi<br />
står over for, og ikke mindst hvad mange<br />
af de ramte er oppe imod.<br />
S(P)IND<br />
En bombe var blevet anbragt i teatret – en<br />
ordbombe, som skulle bryde tavsheden.<br />
Og det var netop, hvad teaterstykket S(P)-<br />
IND gjorde.<br />
Stykket er blevet til på baggrund af interviews<br />
med en patient, en pårørende, en<br />
overlæge, en praktiserende læge, en politibetjent,<br />
en psykiatridirektør og en po-<br />
litiker. Altså de personer der er med til at<br />
udgøre ”psykiatriens net”.<br />
På utrolig spændende vis anskueliggør<br />
S(P)IND, hvordan de med forskellige øjne<br />
ser det at være spundet ind i den virkelighed,<br />
de sammen er en del af. Alle vil de<br />
patientens bedste, men de har hver deres<br />
udfordringer at kæmpe med for at få det<br />
hele til at gå op.<br />
Stykket blev spillet af både professionelle<br />
og amatørskuespillere, og tidligere patienter.<br />
De indgik i et eminent samspil, som<br />
på fornemste vis fik sat en masse tanker<br />
i gang.<br />
Medvirkende er Ebbe Trenskow, Lise Lotte<br />
Hermann, Marie Vibe, Per Iversen, Stefan<br />
Jacobsen og en lyserød elefant. S(P)IND er<br />
skrevet og instrueret af Marie Vibe.<br />
Hjernespind<br />
Læge og hjerneforsker Peter Lund Madsen<br />
samlede op på trådende fra S(P)IND og<br />
spandt sit eget foredrag ud fra overskriften<br />
’Menneskehjernen og virkeligheden’.<br />
- Jeg har sjældent set det så klart fortalt.<br />
Det var imponerende og spændende, sagde<br />
han anerkendende om formidlingsteatret.<br />
På humoristisk vis og på et niveau, som<br />
alle kunne være med, fortale Peter om<br />
hjernens udvikling. Fra fladormen, som<br />
åbenbart er det mindst intelligente dyr,<br />
til det øverste af ranglisten – mennesket.<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
landskampagnen en af os<br />
15<br />
Han forklaret det ud fra en bilvask metafor,<br />
hvor der gradvis kommer flere og flere<br />
elementer ovenpå.<br />
- Hjernen arbejder med, hvad der svarer til<br />
15 watt. Men det er kun en lille del af, hvad<br />
der sker i hjernen, vi ved noget om. Hjernen<br />
skaber en virkelighed på baggrund af<br />
sanseindtryk. Det vil altså sige, at hjernen<br />
digter en historie ud fra sanseindtrykkene,<br />
og det er det, vi oplever som vores virkelighed.<br />
– Personer med en psykose har en<br />
usikker virkelighedsopfattelse.<br />
- Vi bliver bombarderet med sanseindtryk<br />
hele tiden, men kun få af dem når ind i<br />
vores bevidsthed. Faktisk kan vi have tre<br />
fulde tankespor kørende på en gang. Hvad<br />
det er for nogle sanseindtryk, der når frem<br />
til vores bevidsthed, har indflydelse på,<br />
hvem vi er.<br />
- Hele menneskeheden stammer fra<br />
samme afrikanske stamfader, så vi ligner<br />
hinanden. Faktisk er der større variation<br />
i en chimpanseflok, end der er på alle os<br />
mennesker. Vi er én familien, og familien<br />
er ved at finde sammen igen. Det er<br />
de samme ting, vi interesserer os for, de<br />
samme kendte personer, vi følger, og den<br />
samme it-teknologi, vi anvender. Derfor er<br />
alle EN AF OS, slutter Peter.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
16<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
lederseminar i rebild bakker<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
- vi Har en vigtig<br />
oPgave i vente<br />
sådan lyder ordene fra kontorchef susanne jensen, som<br />
var en af oplægsholderne til dette års lederseminar i<br />
rebild. omdrejningspunktet var Psykiatriplanen,<br />
som blev diskuteret på kryds og på tværs.
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
En flot og solbeskinnet tirsdag sidst i oktober<br />
mødtes alle ledere i <strong>Psykiatrien</strong> til et lederseminar<br />
i Rebild Bakker. De var samlet<br />
for at diskutere et tillæg til Psykiatriplanen<br />
for <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> i forbindelse med<br />
den nye sundhedsplan. Og ikke færre end<br />
84 var mødt op for at deltage i drøftelserne.<br />
Dagen bød både på såvel oplæg som gruppearbejde.<br />
det generelle billede af sundhedsområdet<br />
Sundhedsdirektør i <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong><br />
Jens Winther Jensen var indbudt til at tale<br />
i generelle vendinger om de største udfordringer<br />
på sundhedsområdet.<br />
- Værdierne for sundhedsvæsnet er under et<br />
enormt pres på grund af blandt andet økonomien.<br />
Og netop økonomien spiller en<br />
central rolle, da den danner grundlag for<br />
stort set alt andet. I fremtiden vil vi opleve<br />
et kæmpe pres på de offentlige finanser,<br />
men noget tyder på, at sundhed er et af de<br />
områder, der bliver forfordelt.<br />
- Demografien har også en del af ansvaret.<br />
Flere skal have behandling for de samme<br />
ressourcer, og samtidig er der en øget forventning<br />
om at få den bedste og nyeste behandling.<br />
Dette er en kæmpe udfordring.<br />
Når folk selv kan betale, vælger de privathospitaler,<br />
hvor de kan få netop den behandling.<br />
Og så kan det ende med, at vi får<br />
et B-sundhedsvæset.<br />
- Et andet område, vi er pressede på, er kvaliteten.<br />
Overordnet set har vi en god kvalitet,<br />
men der er en del variation i den kliniske<br />
behandling, som vi ikke har styr på.<br />
Det er vigtigt, at vi får diskuteret og gjort<br />
opmærksom på, når der er noget, vi ikke er<br />
helt sikker på virker – både med hinanden,<br />
men også med patienterne. Kvaliteten i den<br />
behandling, man modtager, kan også variere,<br />
og det er heller ikke hensigtsmæssigt.<br />
Patienter med medbestemmelser<br />
- Jeg ser det som en af fremtidens opgaver<br />
at oplyse patienterne om deres muligheder,<br />
så de på et oplyst grundlag selv kan træffe<br />
deres valg. Læger, sygeplejerske mm. skal<br />
således oplyse om, hvilke muligheder der er<br />
- og så er det op til patienten selv at vælge.<br />
Det skal også være muligt at takke nej, forklarer<br />
Jens.<br />
Udfordringer i <strong>Psykiatrien</strong><br />
Der blev også diskuteret emner, der var<br />
mere konkrete i forhold til <strong>Psykiatrien</strong> på<br />
lederseminaret. Kontorchef Susanne Jensen<br />
holdte oplæg om processen for at udarbejde<br />
et tillæg til psykiatriplanen. Hun<br />
kom blandt andet ind på de ti anbefalinger,<br />
der er i den nuværende Psykiatriplan,<br />
og hvilke udfordringer vi står over for.<br />
- Fremtiden kræver, at vi yder mere behandling<br />
for pengene, at vi tilbyder bedre<br />
behandling for de samme ressourcer, og<br />
at behandlingen pr. forløb bliver billigere,<br />
redegjorde Susanne. Og kravene er de sammen.<br />
Så vi har en vigtig opgave i vente.<br />
<strong>Psykiatrien</strong>s udfordringer kan samles i syv<br />
overskrifter:<br />
1. Flere borgere i behandling<br />
2. Specialeplanlægning<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
lederseminar i rebild bakker<br />
3. Faglig udvikling<br />
4. Opfylde patientrettigheder<br />
5. Styrke forskning<br />
6. Politiske udfordringer<br />
7. Ressourcer og faglighed<br />
input til Psykiatriplan<br />
Efter de spændende oplæg blev vi inddelt<br />
i fem grupper med hvert vores fokusområder<br />
i forhold til de seks værdier for<br />
sundhedsvæsnet, som danner grundlag<br />
for strategi for sundhedsområdet 2014 i<br />
<strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>. Vi havde til opgave<br />
at udpege målsætninger og indsatser<br />
til Psykiatriplanen. Vi startede med at<br />
brainstorme og bevægede os i retningen<br />
af at blive mere og mere konkrete.<br />
Alle konklusionerne fra dagen blev<br />
samlet, og efterfølgende vil der foregå<br />
en administrativ proces, der følger og<br />
omdanner disse forslag til et tillæg til<br />
Psykiatriplanen. Deltagere fra lederseminaret<br />
vil blive indkaldt ad hoc som<br />
forstrækning.<br />
sunDHeDsPlan<br />
En Sundhedsplan er en samling af en regions planlægningsarbejde på<br />
sundhedsområdet.<br />
I hver valgperiode udarbejder <strong>Region</strong><strong>Nordjylland</strong> en Sundhedsplan.<br />
Sundhedsplanen består af en række delplaner – heriblandt psykiatriplanen.<br />
PsykiatriPlan<br />
Psykiatriplanen er vedtaget for en længere planperiode – fra 2008-2015.<br />
Der skal blot laves et tillæg til Psykiatriplanen, således at nye værdier, mål og<br />
indsatsområder i Sundhedsplanen indarbejdes.<br />
Det overordnede formål med psykiatriplanen er at opstille rammerne for<br />
<strong>Psykiatrien</strong>s udvikling frem mod 2015.<br />
Danske <strong>Region</strong>ers seks værdier for sundhedsvæsnet danner grundlag for de<br />
enkelte delplaner, som tilsammen udgør Sundhedsplanen.<br />
1. Patientsikkerhed – Behandlingen skal være sikker for patienten<br />
2. Effekt – Patienten skal havde den behandling, der virker bedst<br />
3. Patientfokus – Patienten og de pårørende skal være i fokus og inddrages<br />
4. Rettidighed – Behandlingen skal foregå til rette tid<br />
5. Omkostningseffektivitet – Samfundet skal have mest mulig sundhed for pengene<br />
6. Lighed – Der skal være lighed i pleje og behandling for alle borgere<br />
Ud over de seks værdier peger psykiatriledelsen på yderligere to fokusområder<br />
7. Klinisk forskning og Universitetshospital<br />
8. Ambulant behandling<br />
17<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber 2010
18<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
top-moderne!<br />
oPtiMale raMMer for De<br />
ælDste Psykiatriske Patienter<br />
Gerontopsykiatrisk afdeling er flyttet ind i nye, flotte og større<br />
omgivelser på Brønderslev Psykiatriske Sygehus. Antallet<br />
af sengepladser er næsten fordoblet, fra nytår udvides målgruppen<br />
– og medarbejderstaben udvides.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
Foto: Lene Pedersen<br />
- Vores mål har ganske enkelt været at indrette en afdeling, der på<br />
bedst mulig måde tilgodeser de særlige behov, vores patientgruppe<br />
har, fortæller specialeansvarlig overlæge Bodil Gramkow fra <strong>Region</strong><br />
<strong>Nordjylland</strong>s specialafdeling for ældrepsykiatri.<br />
I planlægningsfasen er der derfor lagt stor vægt på at forene æstetik<br />
og funktionalitet samt skabe en tryg og overskuelig ramme for<br />
patienterne, hvoraf de fleste lider af svær demens i kombination<br />
med psykotiske tilstande.<br />
1 2 3<br />
4 5<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
Fra nytår åbnes sidste del af afdelingen, hvor målgruppen er ældre<br />
mennesker med svær depression og andre psykiske lidelser.<br />
Også personalet nyder godt af at være flyttet til de nye omgivelser<br />
– med mere plads og bedre arbejdsbetingelser.<br />
Landets mest moderne<br />
Ved den officielle indvielse i oktober omtalte regionsrådsformand<br />
Ulla Astman afdelingen som landets mest moderne af sin slags. Det<br />
gode resultat er ikke mindst opnået gennem et ret enestående samarbejde<br />
mellem vidt forskellige faggrupper. Håndværkere, ingeniører,<br />
arkitekter, konsulenter m.fl. har været på banen for at vejlede<br />
om alt fra valg af gulvbelægning til stoffer på møblerne, og afdelingens<br />
eget personale har i høj grad også været taget med på råd.<br />
I afdelingens særlige skærmningsenhed har konsulent Kirsten<br />
Gotfredsen stået i spidsen for et udviklingsprojekt med titlen ”At<br />
begrænse angst og uro med design”.
6<br />
7 8 9<br />
1. - Velkommen indenfor. SOSU-assistent Thomas Svenningsen<br />
er dagens guide, og første stop er ved det praktiske siddebadekar<br />
i det store lyse baderum. Badekarret har sidedør, så man let<br />
kan stige ud og ind.<br />
2. Fra personalekontoret er der godt udsyn til gangarealet og opholdsstuen,<br />
hvor en varm korngul farve lyser op og skaber en<br />
rar atmosfære.<br />
3. Smukke og enkle fotos med motiver fra den nordjyske natur er<br />
anvendt som udsmykning – her er det fyret ved Rubjerg Knude;<br />
andre motiver er en fiskekutter i Hirtshals og en velvoksen<br />
traktor på markarbejde. Motiverne skal vække genkendelighed<br />
– og kan måske åbne op for en samtale om den fortid, som ellers<br />
er ved at smuldre for patienterne.<br />
4. Møbleringen er let, enkel og praktisk; en varm sandfarve går<br />
igen på stole og sofaer, og i det hele taget er det farver, der findes<br />
i naturen, som er anvendt.<br />
5. I skærmningsafsnittet er der installeret lys, der styrkemæssigt<br />
svarer til og varierer med dagslyset udenfor – fra køligt lys om<br />
morgenen til mere varmt og rødligt lys om eftermiddagen. Den<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
top-moderne!<br />
19<br />
særlige belysning skal gøre det lettere for patienterne at orientere<br />
sig. Bemærk gyngestolen; den kan hverken vippe ret langt<br />
frem eller ret langt tilbage, så her kan patienterne trygt gynge<br />
sig til lidt ro – uden fare for, at stolen pludselig tipper for dem.<br />
6. Patienterne har adgang til en flot, lukket gårdhave, hvor de kan<br />
færdes frit – inden for en overskuelig og afgrænset ramme. Der<br />
planlægges forskellige udendørs aktiviteter, bl.a. skal der anlægges<br />
højbede, som patienterne vil få mulighed for at arbejde med.<br />
7. I den lukkede gårdhave findes også afdelingens private busstoppested,<br />
hvor bussen ganske vist aldrig kommer, men hvor<br />
patienterne har et mål for deres ofte rastløse vandren og søgen.<br />
8. - Hvor langt er vi? Thomas gør status med kollegerne, som efter<br />
en travl indflytningsperiode tager en pause i spisestuen, der er<br />
fælles for patienter og personale. Her findes også et stort køkken,<br />
hvor der både kan tilberedes og anrettes mad.<br />
9. Alt er på sin rette plads i det overskuelige medicinrum, konstaterer<br />
Thomas, der i flere år har arbejdet med gerontopsykiatriske<br />
patienter – og er glad for det.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
20<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
Målet er at reducere ventelisten<br />
børne- og ungDoMsPsykiatrisk<br />
friklinik – nu også i norDjyllanD<br />
<strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> åbnede i efteråret<br />
en Friklinik inden for børne- og ungdromspsykiatri.<br />
I og med at Friklinikken<br />
100 procent skal koncentrere sig<br />
om at udrede og behandle patienter,<br />
kan den være med til at holde ventelisterne<br />
nede.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Rikke Siemssen Vilsgaard<br />
Forventningen til Friklinikken er, at den<br />
kan udnytte sine ressourcer effektivt samtidig<br />
med, at kvaliteten i såvel udredning,<br />
behandling, samarbejde med primærsektor<br />
samt forældrearbejde er i top. I Friklinikken<br />
er der pt. ansat 1 psykiater, 2 psykologer,<br />
1 sygeplejerske og 1 sekretær.<br />
tingene begynder at finde sin form<br />
- Vi har skullet starte helt fra 0 på flere<br />
områder, både lokalemæssigt, med systemer<br />
og rent administrativt. Det har været<br />
spændende, men også krævende - vi er dog<br />
så småt ved at være på vej, og tingene begynder<br />
at finde sin form, efter vi har været<br />
i gang i en halvanden måneds tid. Der-<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
udover er vi jo også fem forskellige mennesker,<br />
der skal lære hinanden at kende,<br />
arbejde sammen og bruge vores kompetencer<br />
i de sammenhænge, vi indgår i, fortæller<br />
Gitte, der er sygeplejerske i Friklinikken.<br />
Hun fortsætter.<br />
- På den anden side får vi også mulighed<br />
for at skabe vores egen kultur og vores egne<br />
arbejdsgange, da der netop ikke er nogen<br />
indarbejdede rutiner, som vi skal tage hensyn<br />
til. Vi kan således tage hensyn til vores<br />
forskellighed og gøre plads til hinanden.<br />
Og det skaber en vis fleksibilitet i arbejdet.<br />
Hvad indebærer en Friklinik?<br />
Friklinikken er fritaget for en række opgaver,<br />
så medarbejderne i stedet kan koncentrere<br />
sig om at stille diagnoser og give<br />
behandling. Eksempelvis har klinikken<br />
ingen forpligtelser inden for forskning og<br />
uddannelse.<br />
Formålet med Friklinikken er at bidrage<br />
til at gøre de lange ventelister i børnepsykiatrien<br />
kortere. Det er således kun patienter<br />
fra denne venteliste, der kan visiteres.<br />
Henvisningen sker således gennem Børne-<br />
og Ungdomspsykiatrien - der kan altså<br />
ikke henvises direkte, og der modtages<br />
ikke akutte patienter i Friklinikken.<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk Friklinik<br />
– i daglig tale Friklinikken - refererer organisatorisk<br />
direkte til psykiatriledelsen,<br />
men har i øvrigt et tæt samarbejde med<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk afdeling.<br />
Patientprofil<br />
- Patienterne er fortrinsvis i alderen 3-15<br />
år og kommer hyppigst med mistanke om<br />
ADHD eller gennemgribende udviklingsforstyrrelser,<br />
redegør Gitte.<br />
Højt specialiserede funktioner som udredning<br />
og behandling af svær autisme<br />
eller psykotiske patienter foregår forsat på<br />
Børne- og Ungdomspsykiatrisk afdeling.<br />
Gitte fortæller, at Friklinikken, frem til<br />
udgangen af <strong>2011</strong>, vil have ca. 40 patienter<br />
gennem et udredningsforløb.<br />
- Børn og forældre møder typisk ind til et<br />
dagsforløb, hvor der foretages somatisk<br />
undersøgelse, anamnesen bliver uddybet,<br />
og nogle af børnene kommer igennem et<br />
psykologisk testforløb. Er der tale om et<br />
forløb, hvor der på forhånd er lavet gode<br />
beskrivelser fra PPR, vil vi ofte kunne stille<br />
en diagnose allerede ved første besøg. Skal<br />
vi indhente flere oplysninger, eller skal<br />
barnet gennem flere psykologiske tests, vil<br />
der kunne blive tale om et eller flere besøg.<br />
- Har barnet allerede et kvalificeret tilbud<br />
i kommunen, afslutter vi oftest med en tilbagemelding<br />
til forældrene, og når der er<br />
behov for det et netværksmøde med relevante<br />
parter, uddyber Gitte.<br />
- Alt i alt synes vi, at vi har fået skabt nogle<br />
gode og hyggelige rammer, hvor der er<br />
plads til familierne og børnene – og det er<br />
det vigtigste. Det er et rigtigt spændende<br />
projekt, vi har gang i, slutter Gitte.
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
sygeplejekongres i oxford<br />
sygePlejekongres<br />
i beDste Harry Potter stil<br />
Den 27. september var vi en delegation på 6 sygeplejersker (4 fra jylland, 1 fra fyn og 1 fra<br />
sjælland), der drog til nPnr (network for Psychiatric nursing research) konference i oxford,<br />
england sammen med vores to værter anne Marie thorsen og erik kobberå fra Pfizer. ’Creating<br />
change in the real world’ var temaet for konferencen – og af flere oplæg og diskussioner<br />
fremgik det, at vi som sygeplejersker måske ikke er så forandringsparate endda.<br />
Af sygeplejerske<br />
Heidi Dalgaard Borup<br />
Arrangementet fandt sted på Keble College,<br />
midt i Oxfords pulserende universitets<br />
miljø – Byen glødede af en atmosfære<br />
af forventningsfulde unge studerende fra<br />
hele verden samt traditionen for viden og<br />
udvikling. Byen var indrammet i begyndende<br />
efterårsfarver, til trods for der var<br />
25-30 grader varmt, og der hvilede en gæstfri<br />
og afslappende atmosfære over byen.<br />
rammer med associationer til<br />
Harry Potter filmene<br />
De smukke rammer for konferencen på<br />
Keble College, hvor samtlige 185 deltagere<br />
også var indlogeret, skabte associationer<br />
til Harry Potter filmene med de store<br />
smukke sale, parker med et væld af blomster<br />
og tårne på mange af bygningerne.<br />
Keble College ligger kun ca. 500 meter fra<br />
Christ Church College, som dannede rammerne<br />
om filmene, og hvor der også var<br />
mulighed for rundvisning<br />
at skabe forandring i den virkelige verden<br />
Det var den 17. internationale NPNR kongres<br />
og temaet var i år ’Creating change in<br />
the real world; the future for mental health<br />
nursing research, policy and practice’.<br />
Kongressen blev åbnet af professor Hugh<br />
Mckenna, fra Universitet of Ulster, der indledet<br />
med at give sit kvalificerede bud på,<br />
hvad sygeplejersker kan gøre for at få bedre<br />
fodfæste i forskerverden – og forblive der.<br />
Der var forskere med oplæg fra en stor del<br />
af verdenen, eksempelvis kan nævnes del-<br />
Keble College dannede ramme om sygeplejekongressen - og ligger kun et stenkast fra Christ Church<br />
College, hvor Harry Potter filmene blev optaget.<br />
tagere fra Japan, Australien, Kenya, Finland,<br />
Holland samt en enkelt fra Danmark,<br />
nærmere bestemt forskningssygeplejerske<br />
Rikke Jørgensen fra Aalborg. Hun præsenterede<br />
sit ph.d. projekt ’Guidet Egen-Beslutning<br />
til patienter med skizofreni’. Rikke var<br />
formidabel, og vi sad ranke på rækken og<br />
var stolte over vores lands eneste, men absolut<br />
værdige oplægsholder.<br />
adgang til patienterne<br />
Emnerne på kongressen var alsidige og bestemt<br />
kliniskrelevante. Specielt Finland<br />
med projekter om e-learnings programmer<br />
til psykoedukation havde min interesse.<br />
Fælles for mange af sessionerne var et gentagende<br />
og ikke nyt problem for forskerne<br />
21<br />
– at få adgang til patienterne. Flere af forskerne<br />
drøftede problematikken med hinanden,<br />
og konklusionen var, at problemet<br />
ikke var henført til en bestemt psykiatrisk<br />
diagnose eller behandling og ikke var af<br />
national, men af international karakter.<br />
Verden over har sygeplejeforskerne problemer<br />
med at udføre kliniskrelevante projekter<br />
af den simple årsag, at vi som kliniske<br />
sygeplejersker har svært ved at lukke<br />
forskerne ind. – Er vi bange for, at de vil<br />
bebyrde vores patienter, der i forvejen har<br />
det svært, eller er sygeplejeforskning forsat<br />
et så nyt tiltag i sygeplejen, at vi bare ikke<br />
endnu er klar til at tage forskning ind i<br />
vores hverdag som en naturlig del af vores<br />
arbejde i plejen?<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
22<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
læring<br />
Det tre-årige aktionsforskningsprojekt ’læring i psykiatrien’<br />
er nu afsluttet, men det efterlader nyttige anbefalinger med<br />
relevans for både de kliniske vejledere, deres ledere – og<br />
for deres kolleger i <strong>Psykiatrien</strong>:<br />
læringskulturen<br />
– et fælles ansvar<br />
Hvorfor gør de ikke det, jeg tænker…? er<br />
det sådan du har det, når du møder nye<br />
sygeplejestuderende, så er tiden inde til<br />
at overveje, hvordan du kan bidrage til en<br />
god læringskultur på din arbejdsplads.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
Vi ved det godt: Når nye sygeplejestuderende<br />
kommer i praktik i <strong>Psykiatrien</strong>, sker det<br />
for nogles vedkommende med en vis skepsis<br />
og bekymring. Mange har også svært<br />
ved helt at forstå, hvad deres opgave går<br />
ud på - for umiddelbart virker den psykiatriske<br />
sygepleje meget anderledes og langt<br />
mere diffus end det, de kender fra andre<br />
afdelinger.<br />
Derfor står ikke kun de kliniske vejledere,<br />
men også det øvrige kliniske personale<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
over for en vigtig udfordring: Det skal gøres<br />
tydeligt for de studerende, hvad den<br />
psykiatriske sygepleje går ud på.<br />
Forklar – og følg op<br />
Projekt ’Læring i psykiatrien’ peger på, at<br />
de sygeplejestuderende har brug for forklaringer<br />
og introduktioner – i et omfang,<br />
som nok ikke helt finder sted i dag. For<br />
forstår de ikke formålet med de opgaver,<br />
de får stillet, sker der ikke tilstrækkelig<br />
læring – og de vil derfor opretholde en noget<br />
diffus opfattelse af, hvordan man som<br />
sygeplejerske kan være med til at gøre en<br />
forskel for patienterne.<br />
En vigtig konklusion i projektet er, at der<br />
er et stort læringspotentiale i <strong>Psykiatrien</strong>,<br />
som kan udnyttes bedre ved netop at styrke<br />
dialogen med de studerende. De skal<br />
ikke bare vide, hvad de skal gøre – men<br />
også hvorfor. Hvad er formålet med de forskellige<br />
handlinger og gøremål - og hvor-<br />
TAG FÆLLES ANSVAR FOR DE STUDERENDE:<br />
Tag godt imod dem.<br />
Vis interesse for, om de trives og er trygge ved de opgaver, de får.<br />
Giv dem passende udfordringer – de er her for at lære.<br />
Sæt ord på den psykiatriske sygepleje – forklar, vis og følg op.<br />
Vær også bevidste om, hvordan det er at være ny hos jer - og hvordan man<br />
bliver indlemmet i jeres fællesskab.<br />
dan hænger de sammen med patienternes<br />
behandlings- og plejeplan?<br />
Yderligere er det vigtigt, at der også bliver<br />
fulgt op og spurgt ind til, hvordan den<br />
studerende har haft det med at udføre<br />
opgaven. Om det har været svært, om der<br />
opstod problemer, og hvordan den studerende<br />
valgte at løse dem. Alt sammen for<br />
at styrke opmærksomhed og refleksion<br />
- og dermed også den læring, der løbende<br />
skal finde sted.<br />
giv videre af det, i kan<br />
Projektet fastslår, at der netop er meget at<br />
lære i det små og hverdagslige – og hermed<br />
også sagt, at læring ikke bare er et anliggende<br />
mellem klinisk vejleder og den studerende.<br />
Alle kolleger bør bidrage til en<br />
god læringskultur – ved at vejlede, informere,<br />
lytte, inddrage, besvare spørgsmål<br />
og give konstruktiv feedback.<br />
At kunne lære fra sig og selv gå forrest med<br />
et godt eksempel forudsætter naturligvis,<br />
at den enkelte medarbejder er fagligt velfunderet<br />
og har en stærk sygeplejefaglig<br />
identitet. Tydelighed følger af afklarethed<br />
og professionalisme: Når man selv har<br />
godt styr på sit arbejdsfelt, har man mere<br />
overskud til at lære fra sig og inspirere andre<br />
– så de får lyst til at arbejde med psykiatrisk<br />
sygepleje. Det er god stil – læringsstil .
kan vi styrke inDHolDet<br />
i Den kliniske vejleDning?<br />
kliniske vejledere er engagerede og brænder<br />
for den psykiatriske sygepleje. Meget<br />
ofte er det bare ikke den, der er i fokus<br />
i de vejledningssamtaler, de har med de<br />
studerende. desuden oplever mange vejledere,<br />
at de står ret alene med ansvaret<br />
for, at de studerende får lært det, de skal.<br />
Det har været nyttigt at reflektere over<br />
egen praksis. Sådan lyder tilbagemeldingen<br />
fra mange af de kliniske vejledere, der<br />
gennem de seneste 3 år har været med i udviklingsprojektet<br />
’Læring i psykiatrien’. I<br />
forløbet har de skrevet logbogs-notater om<br />
egen vejledning, deltaget i fokusgruppeinterviews<br />
og gensidige observationer – og<br />
ikke mindst har de opnået et større fællesskab<br />
med andre vejledere og en faglig stolthed<br />
over at være med til at løfte en meget<br />
vigtig opgave.<br />
tiden kan anvendes bedre<br />
Undervejs er der bl.a. indsamlet information<br />
om, hvad tiden faktisk bliver brugt til,<br />
når vejlederne mødes med de studerende –<br />
og resultatet er ret opsigtsvækkende:<br />
Kun ca. en femtedelen af tiden handler<br />
specifikt om den psykiatriske sygepleje,<br />
mens op mod en tredjedel af tiden går med<br />
at besvare studierelaterede spørgsmål, fx<br />
om de krav, der er til de skriftlige opgaver,<br />
de studerende skal udarbejde. Vejlederne<br />
bruger også meget tid på at indføre de stu-<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
læring<br />
Kliniske vejledere fra hele landet var aktivt på banen, da projektet ’Læring i psykiatrien’ i september blev afsluttet med konferencen ’Store læringsmuligheder i det små’<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
derende i de normer og praktiske forhold,<br />
der gælder på arbejdspladsen. Men er det<br />
hensigtsmæssigt, når målet selvsagt er, at<br />
de studerende gerne skal lære mest muligt<br />
om psykiatri, mens de er her?<br />
Måske kan der frigives tid til de psykiatrifaglige<br />
emner, hvis de studerende samles<br />
til en fælles snak om studieforhold og<br />
opgaver? Og måske kan kollegerne tage<br />
mere del i at give de studerende en god introduktion<br />
til det, som foregår på arbejdspladsen?<br />
Så det ikke i så høj grad er overladt<br />
til de kliniske vejledere.<br />
Mere refleksion og før-vejledning<br />
Deltagerne i projektet giver udtryk for, at<br />
det både er spændende og givende at være<br />
klinisk vejleder, men det kan også være ensomt<br />
og frustrerede, og vejlederne ønsker<br />
sig generelt mere opbakning – både fra ledelse<br />
og kolleger. De ønsker sig også mere<br />
tid, for i en travl dagligdag kan det være<br />
kort oM Projekt ’læring i <strong>Psykiatrien</strong>’<br />
Ca. 100 kliniske vejledere fra hele landet deltaget i det 3-årige aktionsforskningsprojekt<br />
’Læring i psykiatrien’. Også vejledere fra <strong>Psykiatrien</strong> i<br />
<strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> har været med.<br />
Projektet har haft til formål at afdække og beskrive uudnyttede læringsmuligheder<br />
på de psykiatriske sygehuse og afdelinger – med henblik på<br />
yderligere udvikling af læringsmiljøet.<br />
Det er Nationalt Center for Kompetenceudvikling v/ Aarhus Universitet,<br />
der står bag projektet.<br />
23<br />
svært at få plads til en uforstyrret snak<br />
med de studerende.<br />
I de planlagte vejledningssamtaler er det<br />
især vejleder selv, der fører ordet, men der<br />
kan opnås mere læring, hvis den studerende<br />
får en mere aktiv rolle, fx ved at vejleder<br />
i højere grad inviterer til refleksion. Hvis<br />
den studerende forbereder sig til samtalen,<br />
kan vejledningen i højere grad fokusere<br />
på de individuelle behov og ønsker.<br />
Endelig er der et potentiale i at anvende<br />
mere tid på før-vejledning, hvor den studerende<br />
”klædes på” til de kommende<br />
opgaver. Det vil medføre bedre refleksion<br />
og øget forståelse, når der senere evalueres<br />
på, hvordan det så gik med at udføre<br />
opgaverne. Kronen på værket vil være at<br />
gennemføre vejledningsforløbet ud fra en<br />
skriftlig plan, der kommer rundt om alle<br />
de emner, der skal til for, at de studerende<br />
opnår det forventede læringsudbytte.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
24<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
Psykiatri og somatik<br />
HvorDan ser<br />
en DePression<br />
egentlig uD…?<br />
Ved hjælp af MRI-scanning af hjernens<br />
anatomi og fysiologi kan der påvises<br />
ligheder – og forskelle blandt patienter<br />
med depression. Hanna Järnum fra Radiologisk<br />
afdeling på Aalborg Sygehus<br />
står bag en undersøgelse, der giver nyt<br />
indblik i, hvordan depressioner kan ses<br />
og spores i hjernen.<br />
Af kommunikationsmedarbejder<br />
Lene Horsholt<br />
Foto: Helene Bagger<br />
Depression er blevet en folkesygdom, og<br />
prognoserne tyder på, at endnu flere vil<br />
blive ramt af sygdommen i de kommende<br />
år. Derfor er det bekymrende, at den i dag<br />
mest anvendte behandling har vist sig at<br />
være utilstrækkelig for mange patienter.<br />
Kun ca. en tredjedel af dem, der behandles<br />
med de såkaldte SSRI-præparater, opnår<br />
tilstrækkelig gavnlig effekt, og halvdelen<br />
af dem, der behandles, bliver syge igen senere<br />
i livet.<br />
Når langt fra alle har udbytte af behandlingen,<br />
skyldes det formentlig, at depressionssygdomme<br />
er mere forskellige end<br />
tidligere antaget – og at de derfor også må<br />
behandles forskelligt.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
nye muligheder med Mri<br />
Men hvad er det egentligt, der sker, når<br />
mennesker får en depression? Hvad skyldes<br />
det? Og hvordan kan symptomerne<br />
forklares? I disse år er der en stigende interesse<br />
for at finde bio-kemiske svar på disse<br />
spørgsmål, og forbedrede billeddannende<br />
teknikker medvirker nu til, at hjernes anatomi<br />
og fysiologi kan undersøges med en<br />
præcision og grundighed, der ikke tidligere<br />
har været mulig.<br />
Det er der gjort erfaringer med på Radiologisk<br />
afdeling på Aalborg Sygehus, hvor<br />
MRI-scanninger helt bogstaveligt har synliggjort<br />
forskelle hos patienter, der henholdsvis<br />
kommer sig og ikke kommer sig<br />
med traditionel medicinsk behandling for<br />
depression.<br />
Fokus på kortisol og immunforsvar<br />
Det er læge og ph.d. Hanna Järnum, der<br />
står bag undersøgelsen i Aalborg. Hun er<br />
bl.a. inspireret af nyere forskning, som<br />
har dokumenteret, at depressionslignende<br />
symptomer kan være et udslag af<br />
en biologisk eller kemisk ubalance eller<br />
abnormitet hos patienten. Afvigelser i<br />
langtids-stresshormonet kortisol og/eller<br />
et svækket immunforsvar kan muligvis<br />
være det, der udløser symptomerne og fx<br />
påvirker patientens humør og stemningsleje.<br />
Ved hjælp af MRI kan hjernevævet gengives<br />
i en langt højere opløsning end ved CTskanning,<br />
og det har Hanna Järnum gjort<br />
brug af. Hun har undersøgt patienter med<br />
unipolar depression – samt en rask kontrolgruppe.<br />
Patienterne var rekrutteret fra<br />
Affektiv Klinik og Enheden for psykiatrisk<br />
forskning på Aalborg Psykiatriske Sygehus.<br />
Specifikt har hun haft fokus på at undersøge<br />
hjernebarkstykkelsen og gennemstrømningen<br />
af blod i bestemte dele af<br />
hjernen. Også koncentrationen af forskellige<br />
stoffer er blevet undersøgt – alt sammen<br />
med henblik på at afprøve antagelsen<br />
om, at mennesker med depression har et<br />
svækket immunforsvar og et øget kortisolindhold<br />
i blodet.<br />
Hvorfor bliver patienterne ikke raske?<br />
Deltagerne i undersøgelsen blev scannet 2<br />
gange, ved baseline og igen efter 6 måneder.<br />
Her blev patienterne opdelt i 2 grupper;<br />
dem, der nåede at blive raske inden for<br />
6 måneder, og dem, der fortsat var syge.<br />
Det viste sig, at de patienter, der stadig var<br />
syge efter 6 måneder, havde tyndere hjernebark<br />
i et område med central betydning
for bl.a. de kognitive funktioner. Et andet<br />
fund i denne gruppe var, at de havde en<br />
lavere gennemstrømning af blod i frontallappen<br />
og temporallappen, der begge har<br />
essentiel betydning for bl.a. hukommelse<br />
og personlighed. Hos de deprimerede blev<br />
der også påvist lavere niveauer af stoffer,<br />
der er vigtige for immunforsvaret.<br />
Kombinationen af et svækket immunforsvar<br />
og et højt niveau af kortisol kan måske<br />
føre til en ”kædereaktion”, der gør, at<br />
patienterne ikke kommer sig: Formentlig<br />
er det aktivering af specifikke pro-inflammatoriske<br />
cytokiner, der fører til en øget<br />
produktion af kortisol. Det kan så igen<br />
medføre tab af hjerneceller - og dermed<br />
tyndere hjernebark.<br />
Overproduktion af kortisol mindsker<br />
desuden antallet af serotonin-receptorer<br />
i hjernen, og netop serotonin menes at<br />
kunne påvirke blodgennemstrømningen.<br />
Inflammatoriske processer vil også kunne<br />
føre til tab af støtteceller i hjernen og dermed<br />
lavere niveauer af de stoffer, som disse<br />
celler ellers producerer.<br />
Det kræver dog mere forskning, før man<br />
kan fastslå, at inflammatoriske processer<br />
i kombination med abnorme niveauer<br />
af kortisol kan bidrage til depression hos<br />
prædisponerede individer.<br />
Mindre stigma og mystik<br />
Undersøgelsen gør det desuden tydeligt,<br />
at patienter med depression ikke kan kategoriseres<br />
og behandles som én homogen<br />
gruppe. Samtidig bidrager den med<br />
konkret information om, at patienternes<br />
sygdom faktisk kan spores, følges og ses<br />
i hjernen. På en måde, der er anderledes<br />
præcis og håndgribelig, i forhold til hvad<br />
der hidtil har været muligt.<br />
En voksende erkendelse af, at biologiske<br />
og kemiske forhold spiller en stor og måske<br />
afgørende rolle ved psykisk sygdom,<br />
har først og fremmest betydning for patienternes<br />
diagnose og behandling. Samtidig<br />
kan det medvirke til at nedbryde nogle<br />
af de fordomme, der stadig knytter sig til<br />
de psykiske lidelser – for bliver det mere<br />
konkret, hvad patienterne fejler, bliver det<br />
også mere ”legalt” og lettere at tale om.<br />
Også derfor er der stort potentiale i, at<br />
forskere på tværs af specialer mødes for<br />
at løse flere at de ”mysterier”, som psykiatrien<br />
fortsat rummer (for) mange af.<br />
Artiklen er udarbejdet til AUH Magasinet Udforsk.<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
Psykiatri og somatik<br />
DEPRESSION ELLER<br />
DEPRESSIONSLIGENDE<br />
SYMPTOMER?<br />
Når patienter udredes for depression<br />
sker det ofte ved hjælp af rating<br />
scales (Hamilton m.fl.), hvor der<br />
spørges ind til en lang række af de<br />
typiske symptomer på depression.<br />
Patienterne svarer så på, hvor lidt<br />
eller meget de er belastet af de faktorer,<br />
der bliver nævnt.<br />
Men hvor sikker er egentlig en diagnose,<br />
der i så høj grad bygger på det<br />
generelle og på det, patienterne selv<br />
fortæller? Og hvor sikkert er det, at<br />
det reelt er symptomer på depression,<br />
patienterne beskriver? Måske<br />
er det snarere depressions-lignende<br />
symptomer?<br />
Hvis patienten fx føler sig træt, trist<br />
og har problemer med koncentration<br />
og hukommelse, så kan det være<br />
tegn på depression, men det kan<br />
også være anden form for sygdom,<br />
der er på spil. Diabetes måske? Eller<br />
hjerteproblemer?<br />
Et sammenfald i symptomer betyder<br />
ikke automatisk, at patienterne<br />
fejler det samme. Depressive symptomer<br />
kan være tegn på somatisk<br />
sygdom – og omvendt. Derfor er det<br />
vigtigt, at der også sker en grundig<br />
somatisk udredning – med afsæt i de<br />
specifikke symptomer den enkelte<br />
patient kommer med.<br />
25<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
26<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
rundt i regionen<br />
I snart 14 år har Tværfagligt Smertecenter hjulpet patienter til at leve med smerter efter piskesmæld, ryglidelser og komplicerede sygdomsforløb. Men det er deres evne til<br />
indbragt dem Patienternes Pris.<br />
En varmEdunk på nakkEn<br />
virkEr mEgEt bEdrE End pillEr<br />
Tværfagligt Smertecenter på Aalborg<br />
Sygehus møder folk med fjordudsigt, levende<br />
lys og allround omsorg. Afdelingen<br />
hjælper patienterne til at leve livet trods<br />
kroniske smerter og har netop modtaget<br />
Patienternes Pris for sin særlige indsats.<br />
Af Hanne Mølby Henriksen<br />
Foto: Nicky Bonne<br />
”Tag nu bare et par panodiler og kom videre”.<br />
Folk med kroniske smerter bliver<br />
ofte mødt med mistro. De hårdest ramte<br />
kan have mistet deres job, ligge søvnløse<br />
om natten, synke ned i en depression,<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
slippe grebet om vennerne, familien og sig<br />
selv og alligevel blive bedt om at tage sig<br />
sammen. Det fortæller Anders Schou Olesen,<br />
der arbejder som ledende overlæge på<br />
Tværfagligt Smertecenter i Aalborg.<br />
Afdelingen er netop blevet udråbt som<br />
vinder af Patienternes Pris foran 85 andre<br />
nordjyske sygehusafdelinger. Bag udvælgelsen<br />
står regionens Sundhedsbrugerråd, der<br />
i årets løb har opfordret patienter og pårørende<br />
til at indstille afdelinger, som har fået<br />
dem til at føle sig i særligt gode hænder:<br />
”Det er første gang, jeg i min 22-årige karriere<br />
som patient er blevet mødt, set og re-<br />
For at hjælpe mennesker, er man nødt til at<br />
møde dem, hvor de er. Det er filosofien for<br />
ledende overlæge Anders Schou Olesen og resten<br />
af Tværfagligt Smertecenter.
at se det hele menneske og ikke kun patienten, der nu har<br />
spekteret som et helt menneske”, skriver en<br />
af patienterne om Tværfagligt Smertecenter<br />
i sin indstilling. Og det er netop tanken bag<br />
afdelingen; at møde og tage hånd om hele<br />
mennesket i stedet for kun at se på det sted,<br />
der gør ondt, fortæller Anders Schou Olesen.<br />
Urtete og eget tøj<br />
- Vi har en ret holistisk tilgang til tingene,<br />
siger overlægen og forklarer, at man for<br />
at hjælpe mennesker er nødt til at møde<br />
dem, hvor de er, ikke hvor man selv er. Det<br />
er i hvert fald filosofien bag det nordjyske<br />
smertecenter.<br />
Afdelingen har fået sin egen adresse på<br />
kanten af Limfjorden med udsigt til både<br />
himmel og vand. De 16 ansatte er henholdsvis<br />
læger, psykolog, fysioterapeut, socialrådgiver,<br />
sekretærer og sygeplejersker<br />
med en efteruddannelse inden for psykoterapi.<br />
Hvide kitler er her sjældent nogen af.<br />
De ansatte går klædt i eget tøj, de tænder<br />
levende lys, serverer urtete, dæmper lyset<br />
og hænger patienternes kunst på væggene.<br />
- Vi forsøger at af-institutionalisere os lidt<br />
og gøre afdelingen lidt hjemlig, fortæller<br />
Anders Schou Olesen.<br />
- I hvert fald så meget, som det nu er muligt,<br />
når man stadig har linoleum på gulvene.<br />
Medicin er ikke sagen<br />
I snart 14 år har Tværfagligt Smertecenter<br />
taget imod patienter med kroniske smerter<br />
som for eksempel piskesmæld, ryglidelser<br />
og efterveer fra komplicerede sygdomsforløb.<br />
Hver femte voksne dansker siger, at de<br />
har kronisk ondt et eller andet sted, men<br />
personalet her ser kun de sværest ramte.<br />
Dem, der har så stærke og uhelbredelige<br />
smerter, at selve tilværelsen begynder at<br />
gøre ondt.<br />
Selvom afdelingen udspringer af Anæstesien,<br />
handler det ikke om at bedøve patienterne<br />
ud af pinen. Tværtimod.<br />
- Når man skal leve et langt liv med smerter,<br />
så er det ikke sagen at fylde sig med medicin.<br />
Det er fint ved akutte smerter, men<br />
morfin virker sjældent på det sted i nervesystemet,<br />
hvor de kroniske smerter sidder.<br />
Det gør bare patienterne sløve og kan<br />
endda være med til at fremkalde smerter,<br />
siger Anders Schou Olesen og fortæller, at<br />
personalet derfor bruger meget tid på at ju-<br />
patiEntErnEs pris<br />
– fordi tilfrEdshEdEn skal frEm<br />
stere patienternes pilleforbrug. Som regel<br />
ved at trappe dem kraftigt ned.<br />
- Vi oplever, at patienterne får det bedre, når<br />
de slipper medicinen. En varmepude på nakken<br />
virker meget bedre end piller, siger han.<br />
Patienternes Pris betyder alt<br />
Tværfagligt Smertecenter behandler cirka<br />
400 patienter hvert år. Ud over at få justeret<br />
deres medicin bliver patienterne undervist<br />
i smertens fysiologi og sat til at arbejde<br />
med mindfulness, afspændingsteknikker<br />
og åndedrætsøvelser for at få kroppen til<br />
at slappe af og hele. Deres forløb på smertecentret<br />
varer i gennemsnit ni måneder<br />
– et tidsrum, der kan spænde over alt fra<br />
to-tre måneder til flere år.<br />
Undervejs kan socialrådgiveren hjælpe med<br />
patienternes kontakt til det sociale system.<br />
Fysioterapeuten kan løsne op for spændinger<br />
og blokeringer, mens psykologen og de<br />
specialuddannede sygeplejersker tilbyder<br />
terapi, hvor patienterne kan få bearbejdet<br />
den sorg, det er at miste sit gamle selv.<br />
- Kroniske smerter er svære at have med at<br />
gøre. Vi kan ikke fjerne dem, men vi kan<br />
lære vores patienter at acceptere dem og<br />
leve med dem, siger Anders Schou Olesen.<br />
- Derfor betyder det også alt for os at modtage<br />
denne her pris. Vi betragter det som et<br />
ridderslag fra vores patienter.<br />
Den nordjyske Patienternes Pris er netop blevet uddelt til Tværfagligt Smertecenter<br />
på Aalborg Sygehus.<br />
Bag prisen står Sundhedsbrugerrådet – de nordjyske patienters talerør i forhold<br />
til sundhedspersonale og politikere. Tanken er at belønne en af regionens sygehusafdelinger,<br />
der får patienterne til at føle sig i særligt gode hænder.<br />
Pårørende og patienter har i årets løb sendt 204 indstillinger ind fordelt på 86<br />
afdelinger. Det er mere end en fordobling i forhold til sidste år, hvor prisen blev<br />
uddelt for første gang til Skagen Gigt- og Rygcenter.<br />
Patienterne har kunnet indstille både pr. brev, postkort, e-mail og via Facebook.<br />
På www.rn.dk/sundhedogsygehuse under ’råd og udvalg’ kan du klikke på ’Sundhedsbrugerrådet’<br />
og finde et link videre til Patienternes Pris og samtlige indstillinger<br />
og rosende ord fra patienterne.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
28<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
rundt i regionen<br />
ingEn diagnosE<br />
udEn Et mEnnEskE<br />
for patienterne er det vigtigt ikke kun at blive mødt<br />
som en blindtarmsbetændelse eller et hofteskred, men<br />
som et helt menneske. det fortæller deres talsmand<br />
henning olsen, der netop har været med til at<br />
uddele patienternes pris.<br />
Af Hanne Mølby Henriksen<br />
Foto: Nicky Bonne<br />
Henning Olsen er diabetiker. En erfaren<br />
patient blandt mange i det nordjyske<br />
sundhedsvæsen. Han er også pensioneret<br />
kommunaldirektør, bedstefar, fritidsvandrer<br />
og gift med Fru Olsen. Og sådan vil<br />
han gerne mødes – altså som et helt menneske<br />
og ikke bare en diagnose.<br />
Som formand for <strong>Region</strong>ens Sundhedsbrugerråd<br />
tør Henning Olsen godt påstå,<br />
at han ikke er den eneste med det ønske.<br />
Sundhedsbrugerrådet består af repræsentanter<br />
fra en stribe patientforeninger og<br />
fungerer som talerør over for politikere og<br />
sundhedspersonale. En af de ting, rådet<br />
gerne vil gøre opmærksom på, er, at patienter<br />
har brug for at blive mødt i øjenhøjde.<br />
Kæft, trit og stuegang<br />
- Det er vigtigt, at man som patient føler<br />
sig tryg. At personalet har tid til at lytte og<br />
engagere sig, siger Henning Olsen og forklarer,<br />
at det kan være svært at blive pakket<br />
ind i en hvid hospitalsskjorte og lagt<br />
under en stivet dyne. Især hvis ingen rigtig<br />
har tid til én. Er man ikke tryg, har man<br />
det heller ikke godt, påpeger han og låner<br />
en historie fra Fru Olsens fortid som ung<br />
sygeplejeelev på Aarhus Kommunehospital<br />
midt i 60’erne, hvor det for alvor var<br />
småt med ligeværdig dialog:<br />
- På afdelingen havde de en professor, der<br />
ringede med en klokke, når han ankom.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong><br />
Det fik hele personalet til at komme ilende<br />
og gøre klar til stuegang ved at stille op på<br />
række. I rangorden. Og patienterne lå jo i<br />
strakt stilling og holdt kæft under hele seancen,<br />
fortæller Henning Olsen.<br />
Det er heldigvis en halv menneskealder<br />
siden. I dag er langt de fleste læger åbne<br />
for dialog og klar over, at patienterne er<br />
vigtige medspillere i helbredelsen, oplever<br />
Henning Olsen. Faktisk mener han og resten<br />
af Sundhedsbrugerrådet, at det danske<br />
sundhedsvæsen er så fortrinligt, at vi<br />
gerne må prale lidt af det i stedet for kun at<br />
fortælle, når noget er gået galt. Derfor har<br />
de opfundet Patienternes Pris, der netop er<br />
blevet uddelt for anden gang.<br />
Masser at glæde sig over<br />
Rådet har modtaget 204 indstillinger fra<br />
tilfredse patienter fordelt på flere end firs<br />
forskellige afdelinger i det nordjyske sundhedssystem.<br />
Det i sig selv er værd at glædes<br />
over, mener Henning Olsen.<br />
Sammen med resten af udvælgelseskomiteen<br />
kom han på en værdig opgave med at<br />
finde årets vinder. De har ingen faste kriterier<br />
at vælge ud fra, men var alligevel enige<br />
om at give Patienternes Pris til Tværfagligt<br />
Smertecenter, der af patienterne bliver rost<br />
for at tage hånd om andet og mere end deres<br />
respektive skavanker.<br />
- Og det er altså fantastisk vigtigt, konluderer<br />
Henning Olsen.<br />
Henning Olsen er som erfaren patient og<br />
formand i Sundhedsbrugerrådet glad for, at patienterne<br />
mere og mere bliver opfattet som hele<br />
mennesker og ikke bare deres sygdom – faktisk<br />
har vi et sundhedsvæsen, vi gerne må prale af,<br />
mener han.<br />
sundhEdsbrugErrådEt<br />
– patiEntErnEs<br />
talErØr<br />
Sundhedsbrugerrådet består af 11<br />
nordjyske repræsentanter fra fire<br />
forskellige patientforeninger. Det<br />
kan blive hørt i forbindelse med<br />
politiske beslutninger, det kan<br />
udtale sig på eget initiativ og indgå<br />
i arbejdsgrupper både politisk og<br />
administrativt.<br />
Læs mere på www.rn.dk/sundhedogsygehuse<br />
under ’Råd og udvalg’.
»hvis JEg havdE råd, villE JEg sEndE<br />
En hEl lastbil fYldt mEd rosEr….«<br />
sådan skriver én af de mange patienter og pårørende, der har indstillet en sygehus-<br />
afdeling til patienternes pris. her kan du se, hvad hvad nogle af de andre har skrevet…<br />
om om mEdiCinsk<br />
mEdiCinsk<br />
afsnit afsnit afsnit afsnit m1, m1, m1, m1, sYgEhus sYgEhus sYgEhus sYgEhus<br />
thY-mors, thY-mors, thistEd: thistEd:<br />
”Personalet har trods travlhed altid tid til<br />
den lige så vigtige omsorg, et knus eller en<br />
lille snak. Friske sygeplejersker og sosu-elever.<br />
De arbejder professionelt og behandler<br />
hver enkelt patient efter patientens<br />
behov. Man føler sig godt tilpas og som et<br />
specielt menneske og ikke bare en patient<br />
eller et nummer.”<br />
- Birgith Birgith Hansen, Hansen, Aalborg Aalborg<br />
om om kirurgisk kirurgisk<br />
afdEling afdEling afdEling afdEling 109a, 109a, 109a, 109a,<br />
sYgEhus sYgEhus vEndsYssEl,<br />
vEndsYssEl,<br />
hJØrring:<br />
”Alt ”Alt har har fungeret fungeret effektivt effektivt og og oftest oftest med med stor stor<br />
indføling. Jeg vil fremhæve den måde, lægen<br />
fortalte mig de barske realiteter. Det var et<br />
skoleeksempel på god kommunikation med<br />
et meget sødt og professionelt menneske.<br />
Samtidig følte jeg mig hørt og taget imod<br />
med al min angst og usikkerhed. Plejepersonalet<br />
gav mig omsorg og havde tænkt på alt,<br />
hvad der kunne hjælpe og opmuntre mig.<br />
Også muligheden for at kontakte afdelingen<br />
med opståede problemer efter udskrivelsen<br />
var guld værd i en svær tid. Tak.”<br />
- Anna Sick, Hirtshals<br />
om mammakirurgisk<br />
kirurgisk afdEling,<br />
aalborg sYgEhus<br />
”Fra alle – lige fra jeg trådte ind og meldte<br />
min ankomst ankomst til sekretæren – blev jeg mødt mødt<br />
med et smil og og en venlighed, der fi k pulsen<br />
til at falde falde lidt til ro. ro. Alle havde havde kun smil og og<br />
venlighed til mig. Professionelle til fi nger-<br />
spidserne og en medmenneskelighed, der<br />
fi k mig til at føle mig i virkelig gode hænder.<br />
Når sygdommen nu ramte mig, kunne jeg<br />
ikke komme et bedre sted end her – 13<br />
efter den gamle skala, 12 efter den nye. ”<br />
- Inger Margrethe Margrethe Larsen, Aars<br />
om om om om ØJEnafdElingEn,<br />
ØJEnafdElingEn,<br />
ØJEnafdElingEn,<br />
ØJEnafdElingEn,<br />
sYgEhus sYgEhus thY-mors,<br />
thY-mors,<br />
thistEd:<br />
”På øjenklinikken har jeg fået en så fi n behandling,<br />
som jeg aldrig nogensinde kunne<br />
drømme om, man kunne få på et sygehus.<br />
Og det var hele vejen igennem. Alle lige fra<br />
kantinedamen til receptionisten til sygeplejersken<br />
og lægen, som uden undtagelse<br />
behandlede mig på en venlig, respektfuld,<br />
og yderst hjælpsom måde – og med en del<br />
humor. Det skal jeg aldrig glemme.”<br />
- Maj-Britt Lindgren, Bramming<br />
om om skadEstuEn<br />
skadEstuEn<br />
og og o4, o4, sYgEhus sYgEhus<br />
himmErland, himmErland, farsØ: farsØ:<br />
”Skadestuen var meget effektiv og fantastisk<br />
opmærksom, da jeg havde store<br />
smerter, og der blev hurtig fundet en god<br />
løsning. Sengeafdelingen fungerer rigtig<br />
godt, personalet er hele vejen igennem<br />
topprofessionelle, og man mærker, at de<br />
er til for patienterne. Det har været en<br />
rigtig god oplevelse hele vejen igennem.”<br />
- - - - Anni Anni Anni Anni Imer Imer Imer Imer Frandsen, Frandsen, Frandsen, Frandsen, Fjerritslev Fjerritslev Fjerritslev Fjerritslev<br />
om om om om hJErtE-lungEhJErtE-lungE-<br />
hJErtE-lungE-<br />
hJErtE-lungEkirurgiskkirurgisk<br />
afdEling, afdEling,<br />
aalborg sYgEhus:<br />
”Afdelingen virker perfekt på grund af et<br />
yderst professionelt personale. Man bliver<br />
behandlet af forstående, yderst tålmodige<br />
og kærlige plejere, som gør deres bedste<br />
for at holde humøret højt på os patienter.<br />
Man bliver altid grundigt underrettet om,<br />
hvad og hvorfor plejeren gør det ene eller<br />
det andet, og man føler sig altid tryg i deres<br />
hænder, ja man savner faktisk afdelingen<br />
lidt, når man bliver udskrevet og skal<br />
hjem og klare sig selv.”<br />
- Kim Rybøl, Frøstrup<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
30<br />
indsigt & <strong>Udsyn</strong><br />
rundt i regionen<br />
nY t for dE flEstE dEn hvidE vErdEn 2012<br />
En dag i frEmtidEn mEd<br />
dEt dEt dEt nYE nYE nYE Esdh-sYstEm, Esdh-sYstEm, Esdh-sYstEm, EdoC EdoC EdoC<br />
Snart Snart Snart vinker vinker vinker vi vi vi farvel farvel farvel til til til de de de to to to systemer, systemer, systemer, FICS FICS FICS og og og INFO INFO INFO Organizer. Organizer. Organizer.<br />
Den Den 2. januar januar 2012 2012 begynder begynder de første første brugere brugere at arbejde arbejde i et nyt nyt<br />
elektronisk sags- og dokumenthåndteringssystem: eDoc. Det vil i<br />
første omgang gøre vidensdeling og journalisering nemmere.<br />
Men hvordan? Her er et eksempel: Når du åbner Outlook, viser der<br />
sig en oversigt over de sager, du arbejder med til venstre på skærmbilledet.<br />
Du danner dig hurtigt et overblik over dine sager. Der er kommet<br />
et par mails, som skal journaliseres ved en sag, og du trækker<br />
dem, uden de store omveje, over i sagen. I næste øjeblik skal du ind i<br />
en sag, som organisatorisk set er placeret et helt andet sted end dig.<br />
Men før du får set dig om, har du allerede søgt sagen frem.<br />
Sådan kunne en dag i fremtiden se ud, når eDoc først er integreret i<br />
vores hverdag – brugervenligheden er i top. På sigt vil det også blive<br />
lettere at samarbejde om dokumenter og sager via eDoc. Læs mere<br />
om eDoc på PersonaleNet under fanebladet ”Samarbejde”.<br />
det ”spillede” for<br />
lederne lederne lederne den den den 11.11.11… 11.11.11… 11.11.11…<br />
…hvor alle regionens ledere for første gang var indbudt til fælles<br />
ledertræf med både violin og basketball. Der var mulighed for at<br />
stille spørgsmål til Direktionen, og det gav masser af pingpong og<br />
over 100 gode spørgsmål til debat. Hovedtemaet for dagen var<br />
relationel koordinering, der handler om at få faggrupperne<br />
til at arbejde endnu bedre sammen om at løse<br />
opgaverne opgaverne – – både både for for at at fremme fremme effektivite- effektiviteten<br />
og et godt arbejdsmiljø.<br />
dEn hvidE vErdEn 2012<br />
Den Den 8. 8. februar februar 2012 2012 kl. kl. 15-17.30 15-17.30 afholder afholder Aalborg Aalborg Sygehus Sygehus<br />
og <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> uddannelsesmessen ”Den Hvide Verden”<br />
for femte gang. Medicinerhuset slår dørene op for unge<br />
uddannelsessøgende, så de kan se, mærke og prøve, hvad<br />
det vil sige at arbejde på et sygehus. Så kender du nogen, der<br />
overvejer en fremtid i hvidt, så fortæl dem endelig om ”Den<br />
Hvide Verden”. Se mere på www.denhvideverden.dk.<br />
mød søs Egelind til<br />
foråret – det er<br />
nEmt<br />
I <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> skal<br />
kommunikation være<br />
NEMT. Alle afdelinger<br />
i regionen modtager<br />
derfor en en NEMT-kasse,<br />
som rummer en masse<br />
værktøjer til god kommunikation.<br />
NEMT dækker over, over, at at vi<br />
skal kommunikere Nærværende,<br />
Enkelt, Målrettet<br />
og Troværdigt. Helt konkret skal vi øve os<br />
i at sætte fi ngeren på det, vi gør godt – og det, vi<br />
kan forbedre. Og hvem er bedre til at hjælpe med<br />
det end Søs Egelind? I løbet af 2012 vil hun med<br />
sin humoristiske facon og skæve påfund sætte<br />
fokus på, hvordan man ikke skal kommunikere.<br />
Værktøjskassen indeholder en dvd med fi re korte<br />
Søs Egelind-fi lm, oplæg til debat om fi lmene<br />
samt forskellige pjecer, der skal hjælpe jer til<br />
at gøre det NEMT. Det er blandt andet vores<br />
håndbog til pjeceproduktion, vores sprogguide<br />
og vores presseretningslinje.<br />
Få fl ere tips til, hvordan du kan gøre det NEMT<br />
med din kommunikation på www.nemt.rn.dk.
DU FÅR NYT TELEFONNUMMER<br />
I løbet af de kommende to år vil alle regionens medarbejdere blive samlet i en centralt<br />
placeret teleplatform. Det betyder farvel til de gamle omstillingsanlæg på alle sygehuse<br />
og institutioner.<br />
For dig betyder det, at du skal have nyt telefonnummer på din fastnettelefon – der ændres<br />
ikke på mobilnumre. Den moderne teleplatform vil give mere fleksibilitet og en række<br />
nye muligheder – blandt andet bliver det muligt at ringe lokalt til alle regionens medarbejdere<br />
ved brug af 5-cifrede lokalnumre.<br />
Nummerudskiftningen betyder naturligvis også, at I skal være opmærksomme på at ændre<br />
brevskabeloner, foldere, stempler, hjemmesider, visitkort osv. Der vil blive orienteret<br />
yderligere om dette, når nummerudskiftningen nærmer sig din arbejdsplads. Nummerudskiftningen<br />
starter på Brønderslev Sygehus den 6. januar 2012. Se hele tidsplanen og<br />
yderligere information på PersonaleNet under fanebladet ”samarbejde”.<br />
ARBEJDSMILJØ I 2012: FREMME NÆRVÆR, FOREBYGGE FRAVÆR<br />
Arbejdsmiljøarbejdet har næste år et overordnet mål om at fremme nærvær og forebygge<br />
fravær på vores arbejdspladser. Derfor er der allerede i år sat en række konkrete indsatser<br />
i gang, og de vil blive videreført og suppleret i 2012.<br />
Hovedoverskrifterne er:<br />
Aktivt arbejde med social kapital – styrke følelsen af tillid og retfærdighed lokalt,<br />
eksempelvis ved fokus på mobning, stress og opfølgning på Tilfredshed 2010/11.<br />
Mere systematik – et nyt elektronisk system til APV vil give arbejdsmiljøgrupperne<br />
bedre overblik over de eksisterende arbejdsmiljøproblemer på vores arbejdspladser.<br />
Fokus på forebyggelse – der vil blive iværksat samarbejde mellem kvalitetsorganisationen<br />
og arbejdsmiljø mht. at koordinere forebyggelse af utilsigtede hændelser og<br />
arbejdsskader (herunder vold).<br />
Bedre implementering – beslutninger skal ud til alle ansatte på regionens arbejdspladser<br />
via MED-organisationen.<br />
Sammen kan vi opnå succes ved at dele viden og være opsøgende og nysgerrige på, hvad<br />
der foregår. Hvis du har lyst til at vide mere, kan du finde hele arbejdsmiljøplanen på<br />
PersonaleNet under ”politikker” og ”arbejdsmiljøpolitik”.<br />
Læs mere på www.personalenet.rn.dk under ”Kurser og kompetenceudvikling”.<br />
SUNDHEDSKOMMUNOM, KOMMUNIKATIONSKURSER,<br />
DIPLOMMODULER, FORSKNINGSKONFERENCER…<br />
Arbejdsmiljøchef<br />
Laila Baadsgaard Jørgensen,<br />
Foto: Foto/AV<br />
Cirka 4000 medarbejdere har benyttet sig af muligheden for kompetenceudvikling via trepartsmidlerne og fået del i de knap 12 mio.<br />
kroner, der var til rådighed.<br />
De faglige organisationer har været med til at sikre, at pengene er blevet brugt på aktiviteter, der er relevante for de enkelte faggrupper.<br />
Fordelingen af midlerne er nu afsluttet, og alt tyder på, at de ekstraordinære midler har været med til at give <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong> et ekstra<br />
kompetenceløft i en tid, hvor der ellers er fokus på besparelser og knappe ressourcer. Det bliver spændende at følge, om de kommende<br />
trepartsforhandlinger igen bringer ekstra kompetencemidler til <strong>Region</strong> <strong>Nordjylland</strong>.<br />
<strong>Psykiatrien</strong> DeCeMber <strong>2011</strong>
ik for brik 1.0<br />
Med omlægningen til Pas og Clinical suite er de første to brikker nu godt placeret i det<br />
større puslespil, vi fremover skal anvende – og det baner vej for nye tiltag i løbet 2012.<br />
Af IT projektleder<br />
Anne Bøttcher<br />
Selve omlægningen til PAS og Clinical Suite gik planmæssigt i<br />
løbet af weekenden den 8.-9. oktober. Opstarten med at anvende<br />
PAS har forståeligt været svær og krævet en ekstra indsats fra alle<br />
sekretærer og Informationen. Også nøglepersonerne har ydet en<br />
god indsats med at videregive viden om systemet og de nye arbejdsgange.<br />
Resultatet af anstrengelserne er, at de fleste afsnit<br />
nu er kommet rigtigt godt i gang med at anvende Clinical Suite<br />
både til læsning af journaler og registrering af vitale værdier.<br />
Clinical Suite bliver fremover omdrejningspunktet for den kliniske<br />
dokumentation - derfor er det afgørende, at alle bliver<br />
fortrolige med systemet. I første version kan vi kun dokumentere<br />
meget lidt direkte i systemet, men i næste version af Clinical<br />
Suite, der allerede er ved at blive planlagt, kan der dokumenteres<br />
mere.<br />
sFi – sundhedsFagligt indhold<br />
En arbejdsgruppe er i fuld gang med at planlægge, hvordan vi<br />
kan foretage meget af vores dokumentation i Clinical Suite.<br />
Det drejer sig blandt andet om ratingscales, sygelejedokumentation,<br />
vitale værdier, KRAM og ernæring.<br />
Resultatet af gruppens arbejde skal testes på et pilotafsnit i<br />
første kvartal 2012. Herefter skal det vurderes, om alle afsnit<br />
med fordel skal anvende det fra andet kvartal. Det betyder, at<br />
vi allerede i andet kvartal 2012 kan få anden version af Clinical<br />
Suite og derved reducerer indholdet af vores bilagsmappe og<br />
papir-sygeplejedokumentationen.<br />
Hvad sker der i 2012?<br />
Pilotprojekt med SFI i første kvartal<br />
Clinical Suite version 2 – Mulighed for yderligere direkte<br />
dokumentation<br />
Kommune Dialog – Fra første kvartal skal vi kunne kommunikere<br />
elektronisk med kommunernes omsorgssystemer.<br />
Hertil får vi et nyt system.<br />
Elektronisk booking – Afdeling A forventer at indføre systemet<br />
i februar – herefter udbredelse til øvrige afdelinger<br />
Fælles Medicinkort – kortet bliver en integreret del af Theriak<br />
På PersonaleNet under Klinisk IT-arbejdsplads kan du også<br />
finde uddybende information, lister over diverse it-grupper,<br />
opdaterede planer for implementering af og undervisning i de<br />
kliniske it-systemer samt hjælp til diverse kliniske it-systemer.<br />
Du er også altid velkommen til at kontakte mig på<br />
anne.boettcher@rn.dk.<br />
Husk!<br />
Du nu kan nu få tolkebistand via<br />
videotolkning. Det giver bedre vilkår<br />
for at få fat i en tolk med kort<br />
varsel, som fx ved akutte tilfælde<br />
og ved tolkning for patienter, der<br />
taler et minoritetssprog.