Vejledning om afregninger mellem præster og kirkekassen ...
Vejledning om afregninger mellem præster og kirkekassen ...
Vejledning om afregninger mellem præster og kirkekassen ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Vejledning</strong> fra provstirevisor – Nielsen & Christensen januar 2010<br />
<strong>Vejledning</strong> <strong>om</strong> <strong>afregninger</strong> <strong>mellem</strong> <strong>præster</strong> <strong>og</strong> <strong>kirkekassen</strong><br />
<strong>Vejledning</strong>en <strong>om</strong>fatter følgende forhold:<br />
• Boligbidrag <strong>og</strong> boligtilskud<br />
• Opvarmning <strong>og</strong> elektricitet til præsteboligen<br />
• Tjenestetelefoner<br />
• Vand<br />
• Kørselsudgifter<br />
• Rengøring tjenstlige lokaler<br />
• Uddannelse <strong>og</strong> kurser<br />
• Lønudgifter <strong>præster</strong><br />
• Forhold under orlov<br />
Boligbidrag <strong>og</strong> boligtilskud<br />
Boligbidrag for <strong>præster</strong> med tjenestebolig<br />
Stiftet foranlediger at tjenesteboligen vurderes <strong>og</strong> at der fastsættes et boligbidrag.<br />
Boligbidraget afhænger af boligens størrelse <strong>og</strong> præstens løn.<br />
Boligbidraget tilbageholdes i præstens løn <strong>og</strong> udbetales månedlig til <strong>kirkekassen</strong>.<br />
Bemærk at <strong>præster</strong> er forudlønnede – boligbidraget afregnes tilsvarende forud.<br />
Ved større <strong>om</strong>bygninger eller tilbygninger kan menighedsråd eller præst begære nyvurdering af<br />
præsteboligen.<br />
Boligtilskud for <strong>præster</strong> uden tjenestebolig<br />
Boligtilskud må kun udbetales, hvis det er bevilget af kirkeministeriet.<br />
S<strong>om</strong> udgangspunkt bevilges der ikke fremover nye boligtilskud<br />
De allerede bevilgede boligtilskud findes i flere varianter.<br />
N<strong>og</strong>le typer boligtilskud reguleres årligt.<br />
Stiftet fremsender meddelelse <strong>om</strong> reguleringen.<br />
Ethvert udbetalt boligtilskud er A-indk<strong>om</strong>st <strong>og</strong> skal beskattes ved udbetaling.
Opvarmning <strong>og</strong> elektricitet til tjenesteboligen<br />
Kirkekassen skal på den ene eller anden måde betale for el <strong>og</strong> varme til de tjenstlige lokaler i<br />
præsteboligen.<br />
Størrelsen af boligen <strong>og</strong> størrelsen af de tjenstlige lokaler fremgår af den vurdering, der blev gennemført<br />
af kirkeministeriet/stiftet af alle præsteboliger i 2007/2008. Sendt til MR på IT-skrivebordet<br />
S<strong>om</strong> udgangspunkt sørger præsten selv for betaling af opvarmning <strong>og</strong> elektricitet til præsteboligen.<br />
Men præsten kan vælge at lade menighedsrådet overtage betalingen af varme <strong>og</strong> elektricitet til<br />
præsteboligen.<br />
Dette giver 2 forskellige regelsæt for afregning af <strong>mellem</strong>værender.<br />
Ved valg af afregningsmodel skal både varme <strong>og</strong> el afregnes efter samme model.<br />
Model 1: Præsten betaler for varme <strong>og</strong> elektricitet til præsteboligen<br />
Menighedsrådet skal udbetale en godtgørelse til præsten, s<strong>om</strong> refusion af præstens udgift til opvarmning<br />
<strong>og</strong> el til de tjenstlige lokaler. Aftalen skal godkendes af provstiudvalget.<br />
Efter cirkulæret beregnes godtgørelsen efter faste satser – men kan i stedet beregnes s<strong>om</strong> en vis<br />
procentdel af præstens faktiske udgifter.<br />
Valget af beregningsmetode har betydning for de skattemæssige konsekvenser.<br />
1A – beregning af godtgørelse efter faste satser<br />
Den årlige godtgørelse for varme beregnes efter personalestyrelsens årlige fastsættelse af kvadratmeterpris<br />
til opvarmning. Pr. 1. april 2009 er satsen fastsat, til kr. 152 pr. kvm. (offentliggøres<br />
typisk på IT-skrivebordet s<strong>om</strong> Nyt fra Stiftet)<br />
Den årlige godtgørelse udgør herefter: arealet af de tjenstlige lokaler gange kvadratmeterprisen.<br />
Den årlige godtgørelse for el beregnes efter et ”forhandlet (skønnet) forbrug” til de tjenstlige lokaler<br />
gange den aktuelle kWh-pris fra el-leverandøren.<br />
Ved afregning efter denne model er godtgørelsen skattepligtig, <strong>og</strong> skal afregnes s<strong>om</strong> A-indk<strong>om</strong>st<br />
(eller s<strong>om</strong> minimum oplyses s<strong>om</strong> B-indk<strong>om</strong>st)<br />
1B – beregning af godtgørelse s<strong>om</strong> procentvis andel af faktiske udgifter<br />
Godtgørelsen beregnes ved at beregne hvor mange procent de tjenstlige lokaler udgør af præsteboligens<br />
samlede areal.<br />
Herefter afleverer præsten kopi af sine regninger eller årsopgørelser fra varme- <strong>og</strong> el-leverandør.<br />
Regningerne refunderes til præsten med samme procentandel, s<strong>om</strong> de tjenstlige lokaler udgør.<br />
Afregningen af godtgørelse kan foretages årligt eller løbende.<br />
Ved afregning efter denne model er godtgørelsen skattefri, da den betragtes s<strong>om</strong> udlæg efter<br />
regning (fordi godtgørelsen afspejler det reelle forbrug)
(opvarmning <strong>og</strong> el – fortsat)<br />
Model 2: Menighedsrådet betaler for varme <strong>og</strong> elektricitet til præsteboligen<br />
Præsten udarbejder opmåling af præsteboligen. Skema kan rekvireres i stiftet. Opmålingen attesteres<br />
af menighedsrådet.<br />
Sendes til stiftet med meddelelse <strong>om</strong>, at stiftet bedes sikre løntilbagehold hos præsten for varmebidrag.<br />
Opmålingen kan tage udgangspunkt i den seneste vurdering af tjenesteboligen foretaget<br />
ved stiftets foranstaltning.<br />
Præstens bidrag for betaling af privat varmeforbrug vil maksimalt blive beregnet til 160 kvm.<br />
Stiftet vil herefter sikre, at det beregnede bidrag for opvarmning af den private del af boligen tilbageholdes<br />
i præstens løn – <strong>og</strong> udbetales til <strong>kirkekassen</strong> samtidig med boligbidraget.<br />
I visse stifter tilbageholder stiftet tillige det beregnede el-bidrag i præstens løn.<br />
I Helsingør stift tilbageholder stiftet kun varmebidraget.<br />
Når stiftet har foretaget beregningerne meddeles resultatet til præsten med kopi til menighedsrådet.<br />
I skrivelsen oplyser stiftet, at menighedsrådet skal opkræve el-bidrag hos præsten.<br />
Stiftet oplyser antal kWh der skal opkræves betaling for. Opkrævningen sker i henhold til de oplyste<br />
kWh gange den aktuelle kWh-pris fra el-leverandøren.<br />
Denne afregningsmodel har ingen skattemæssige konsekvenser.<br />
Tjenestetelefoner<br />
Stiftet fastsætter telefonordningen for den enkelte præstestilling i forbindelse med ansættelsen.<br />
Når der er tjenestebolig til stillingen bevilges s<strong>om</strong> regel en tjenestetelefon i boligen. Denne tjenestetelefon<br />
svarer til ”fri telefon”.<br />
Menighedsrådet betaler telefonregningen.<br />
Alle <strong>præster</strong> med tjenestetelefon vil af stiftet blive beskattet med multimediebeskatning.<br />
Det hidtidige egetbidrag på kr. 396 pr. år er bortfaldet pr. 1. januar 2010.<br />
Præsterne skal forsat indbetale udgifterne ved særtjenester – herunder private udlandssamtaler.<br />
Indbetalingerne skal ske til <strong>kirkekassen</strong>.<br />
Menighedsrådet har ikke k<strong>om</strong>petence til at indgå aftaler <strong>om</strong> yderligere indbetalinger fra præsten.<br />
Såfremt menighedsrådet finder, at forbruget er urimeligt kan rådet anmode <strong>om</strong> en vurdering fra<br />
stiftet. Denne anmodning sendes gennem det tjenstlige system.<br />
Enkelte menighedsråd forsyner desuden præsten med mobiltelefon. Dette giver ikke anledning til<br />
yderligere betaling af egetbidrag.
Privat vandforbrug<br />
Præsten skal betale for den private del af vandforbruget ved præsteboligen.<br />
Der skal indgås en aftale <strong>mellem</strong> præsten <strong>og</strong> menighedsrådet <strong>om</strong> afregning af det private vandforbrug.<br />
Alle aftaler skal godkendes af provstiudvalget.<br />
Ved indgåelse af aftalen skal det defineres, hvor stor procentdel af vandforbruget, der kan henregnes<br />
til de tjenstlige lokaler. Denne procentdel kan d<strong>og</strong> højst udgøre 15% af det samlede vandforbrug.<br />
Menighedsrådet betaler faste afgifter s<strong>om</strong> målerafgift, målerleje, målerabonnement <strong>og</strong> lignende.<br />
Ved særlige forhold – eksempelvis store præstegårdshaver – kan der d<strong>og</strong> forhandles et større<br />
fradrag. Dette gælder <strong>og</strong>så, hvis vandforbrug til tilstødende mødelokaler/konfirmandstuer mv. ikke<br />
kan udskilles fra præsteboligens almindelige forbrug.<br />
Særskilte regler for præsteboliger uden vandmåler.<br />
De samlede regler fremgår af kirkeministeriets vejledning nr. 9852 af 5. februar 2003. Kan findes<br />
på IT-skrivebordet.<br />
Hvis menighedsrådet betaler vandregningen, skal rådet herefter opkræve betaling for det private<br />
vandforbrug hos præsten.<br />
Afregningen <strong>om</strong>fatter forbruget ved præsteboligen med fradrag af det aftalte tjenstlige vandforbrug.<br />
Kubikmeterprisen udgøres af alle forbrugsafhængige takster (vandafgift, statsafgift, vandafledningsafgift<br />
eller kloakafgift <strong>og</strong> m<strong>om</strong>s).<br />
Kørselsudgifter<br />
S<strong>om</strong> led i præstens ansættelsesvilkår er der fastsat en befordringsgodtgørelse, der udbetales af<br />
stiftet – sammen med lønnen.<br />
Herudover kan menighedsrådet ikke dække kørselsudgifter for præsten, når det vedrører tjenstlig<br />
kørsel. Eksempelvis kørsel krematorium, andre kirker under rådighedsordning, s<strong>og</strong>nebørn på sygehus<br />
eller lignende.<br />
Såfremt præsten foretager kørsel i egen bil s<strong>om</strong> menighedsrådsmedlem – eller medlem af menigheden<br />
– kan der d<strong>og</strong> udbetales skattefri kørselsgodtgørelse. Eksempelvis kørsel til Landsforeningens<br />
årsmøde, kørsel vedrørende tur for menigheden, m.v.
Rengøring af tjenstlige lokaler<br />
Menighedsrådet skal afholde udgiften ved rengøring af de tjenstlige lokaler i præsteboligen.<br />
Denne udgift kan afholdes efter regning eller s<strong>om</strong> et ansættelsesforhold. Rengøringen defineres<br />
normalt s<strong>om</strong> 1 time pr. uge.<br />
Uddannelse <strong>og</strong> kurser<br />
Udgifter ved <strong>præster</strong>s efteruddannelse afholdes af fællesfonden.<br />
Menighedsrådet kan s<strong>om</strong> udgangspunkt ikke afholde udgifter vedrørende <strong>præster</strong>s kursusaktiviteter.<br />
Kursusaktiviteter for <strong>præster</strong> afholdes s<strong>om</strong> hovedregel af fællesfonden eller eventuelt af det<br />
bindende stiftsbidrag – via Stiftsrådet (tidligere det økon<strong>om</strong>iske stiftsudvalg).<br />
Efter de seneste ændringer kan menighedsrådet d<strong>og</strong> afholde kursusudgifter i forbindelse med<br />
særlige indsatser, der ønskes iværksat. Eksempelvis babysalmesang, Ridderskole, indvandreindsats<br />
eller lignende.<br />
Desuden kan dækkes kursusaktiviteter præsten deltager i s<strong>om</strong> menighedsrådsmedlem.<br />
Endelig kan menighedsrådet bevilge præsten deltagelse i ledelseskursus – eventuelt i forbindelse<br />
med præstens overtagelse af rollen s<strong>om</strong> kontaktperson.<br />
Lønudgifter<br />
Menighedsrådet har ikke adgang til at udbetale løn til <strong>præster</strong>.<br />
Præstelønninger udbetales af stiftet – dette gælder <strong>og</strong>så eventuelle vikarer.<br />
Menighedsrådet kan i visse situationer udbetale løn til særlig indkaldte konfirmandundervisere.<br />
Menighedsrådet kan efter aftale med provsti <strong>og</strong> biskop søge oprettet ekstra præstestillinger s<strong>om</strong><br />
såkaldt ”lokaltfinansierede præstestillinger”. Der er et særskilt regelsæt for dette.<br />
Men lønnen til disse stillinger udbetales fortsat af stiftet – der efterfølgende sender en regning til<br />
menighedsrådet.<br />
Såfremt præsten vælges til helt eller delvist at varetage funktionen s<strong>om</strong> kontaktperson, må menighedsrådet<br />
ikke udbetale honorar for denne funktion. Stiftet skal orienteres <strong>og</strong> det tilhørende<br />
honorar udbetales af stiftet via præstens løn. Regning sendes til menighedsrådet.
Forhold under orlov<br />
S<strong>om</strong> udgangspunkt definerer stiftet betingelserne for afholdelse af orlov<br />
Orlov med løn<br />
Her vil typisk være tale <strong>om</strong> barselsorlov eller studieorlov<br />
Præsten får stadig løn, <strong>og</strong> træk af boligbidrag <strong>og</strong> varmebidrag kan derfor fortsætte uændret.<br />
Opkrævning af el-bidrag <strong>og</strong> vandbidrag fortsætter normalt uændret<br />
Stiftet fastsætter ofte, at tjenestetelefonen ændres til telefonordning med telefontilskud.<br />
Dette betyder, at præsten i orlovsperioden skal betale den fulde telefonregning – <strong>og</strong> i stedet modtager<br />
et telefontilskud.<br />
I denne periode indbetaler præsten ikke egetbidrag til telefon (kr. 33,00 pr. måned)<br />
Orlov uden løn<br />
Her vil typisk være tale <strong>om</strong> forældreorlov eller anden bevilget orlov uden løn<br />
Præsten modtager ikke løn, <strong>og</strong> skal derfor indbetale boligbidrag <strong>og</strong> varmebidrag direkte til <strong>kirkekassen</strong>.<br />
Opkrævning af el-bidrag <strong>og</strong> vandbidrag fortsætter normalt uændret<br />
Stiftet fastsætter ofte, at tjenestetelefonen ændres til telefonordning med telefontilskud.<br />
Dette betyder, at præsten i orlovsperioden skal betale den fulde telefonregning – <strong>og</strong> i stedet modtager<br />
et telefontilskud.<br />
I denne periode indbetaler præsten ikke egetbidrag til telefon (kr. 33,00 pr. måned)<br />
Ved længerevarende orlovsperioder uden løn kan stiftet fastsætte særlige vilkår vedrørende præsteboligen<br />
i orlovsperioden