FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
af ansatte indenfor de postindustrielle erhverv i stigende grad antages at efterspørge. Kulturelle<br />
oplevelser og forbrugsmuligheder hvis tilvejebringelse ligeledes er blevet vigtige redskaber i den<br />
overordnede profilering af byen.<br />
I modsætning til 60’erne og 70’erne, hvor byudviklingen i form af forstadsbebyggelsen<br />
hovedsagelig omhandlede en kvantitativ udvidelse af storbyens geografiske rum, kan man derfor i<br />
dag, parallelt med de større økonomiske omstruktureringer, globale geografiske forskydninger og<br />
lokale politisk-institutionelle forandringer, først og fremmest iagttage nogle forandringsprocesser,<br />
der er tæt forbundne med den byudvikling, som vedrører den interne omstrukturering og kvalitative<br />
opgradering af eksisterende byrum i den postindustrielle by. Disse rumlige omstruktureringer,<br />
kommer således overvejende til udtryk når funktionstømte industriområder og nedslidte<br />
boligkvarterer i og omkring den indre by, ofte som et led i en overord<strong>net</strong> byfornyelse, gennemgår en<br />
fysisk omdannelse og herunder konverteres til luksuriøse lejligheder, kontorlokaler, kulturelle<br />
institutioner samt nye rekreative byrum.<br />
Samtidig er det karakteristisk for den nye byudviklingspraksis, at forsøget på at forøge storbyens<br />
overordnede attraktivitet, i stigende grad involverer en målrettet indsats for at få resultatet af den<br />
fysiske omdannelse og i særlig grad de nye byrum til at fremstå så spændende, tilfredsstillende og<br />
attraktive at opholde sig i som mulig. I den forbindelse peger teorien på hvordan tiltag som<br />
kulturelle festivaler, temadage og sportsarrangementer i det offentlige rum samt en generel<br />
fremhævelse af historiske miljøer og kulturelle kvarterer derfor er blevet typiske kendetegn ved den<br />
postindustrielle by 2 .<br />
Men derudover virker det i mine øjne som om, at der også lægges helt anderledes vægt på at<br />
formidle den rumlige omstrukturering.<br />
I hvert fald kan man, som eksempel på disse rumlige omstruktureringer af den postindustrielle by<br />
betragte de 19 projekter, som jeg i 2002 blev præsenteret for, da jeg besøgte byudstillingen ”Now<br />
and Next” i Chr. IV's Bryghus. Udstillingen var arrangeret af det såkaldte Copenhagen X, et<br />
dengang nyoprettet samarbejde mellem København og Frederiksberg kommuner samt fonden<br />
Realdania. Målet var at sætte fokus på byudviklingen i Hovedstaden 3 , og i de historiske omgivelser<br />
var der derfor opstillet en række lysende plancher med kort, billeder, computeranimerede<br />
visualiseringer og tekst, der beskrev de færdige eller fremtidige projekter.<br />
Et af de næsten færdige projekter var en del af Indre Vesterbros byfornyelse; nemlig omlægningen<br />
af Halmtorvet og restaureringen af de tilstødende bygninger. Under overskriften "Fra Bagside til<br />
Bytorv" beskrev teksten den specifikke byfornyelsesproces, samt evaluerede og udtrykte<br />
forventninger til resultatet. Da jeg i den efterfølgende tid observerede lignende repræsentationer af<br />
Halmtorvet, i form af overskrifter og beskrivelser, der fulgte samme mønster og nu fremstillede det,<br />
der for få år siden var et berygtet sted, som ’mondænt’ og ’trendy’, gik det op for mig, at<br />
Halmtorvet ikke kun var ved at gennemgå en fysisk omdannelse, men at den rumlige<br />
2 Harvey 1989<br />
3 www.copenhagenx.dk<br />
2