FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kap. 3 Gentrificering<br />
Som beskrevet ovenfor kædes den interne rumlige omstrukturering af storbyen ofte sammen med<br />
begrebet gentrificering. I dette kapitel gennemgås dette begreb ved at præsentere to repræsentanter<br />
for det, man i første omgang kan kalde for gentrificeringsteoriens to retninger. Herefter diskuteres<br />
teorierne og de forholdes til den i foregående kapitel etablerede kontekst. Målet er, som optakt til<br />
det følgende kapitel, at ende med en vurdering af, hvorvidt og hvordan disse teorier kan bidrage til<br />
at begribe byrums betydningsmæssige transformation.<br />
3.1 Begrebet, processen og fænome<strong>net</strong><br />
Begrebet gentrificering bruges om den proces et kvarter i den indre by gennemgår, når det som<br />
konsekvens af investeringer i det byggede miljø fysisk omdannes, forskønnes og efterfølgende<br />
ændrer status og relativ værdi i forhold til andre steder i byen. Begrebet er bygget op om det<br />
engelske ord gentry, der betyder lav-adel, og som svarer til, hvad man i dag ville kalde en højere<br />
middelklasse. Derfor ligger det implicit i gentrificeringsbegrebet, at statusændringen indebærer, at<br />
kvarterets oprindelige beboere, først og fremmest som konsekvens af de huslejestigninger, der<br />
følger med de forbedrede fysiske rammer, bliver skiftet ud med beboere af en højere social status 147 .<br />
Parallelt med denne ændring i social status og i takt med at nye eksklusive forretninger, cafeer og<br />
kulturelle institutioner etablerer sig i området, ændrer kvarteret også karakter og status i kulturel<br />
forstand. Det medfører ofte yderligere stigninger i ejendomspriser, og har den konsekvens, at selv<br />
oprindelige tilflyttere bliver tvunget til at forlade kvarteret. Gentrificering kan derfor betegnes som:<br />
”Simultaneously a physical, economic, social and cultural phenomenon” 148<br />
Hvis gentrificeringsteoriens bidragsyderne over de sidste 3-4 årtier har kun<strong>net</strong> blive enige om, at<br />
processen kvantitativt set indebærer fysisk opgradering, prisstigninger på ejendomme og<br />
udskiftning af beboere, og kvalitativt set involverer et kulturelt statusskifte, har de til gengæld<br />
diskuteret hvorvidt processen bør forklares med udgangspunkt i politisk-økonomiske eller socio-<br />
kulturelle omstruktureringer og været uenige om hvilken dimension af fænome<strong>net</strong>, der skal<br />
tilskrives den kausale dominans i forhold til det rummelige udfald.<br />
3.1.1 To forklaringsmodeller<br />
Derfor er det nærmest blevet tradition groft at opdele gentrificeringsteorierne i en ’udbuds-side’<br />
som fremhæver de større politisk-økonomiske faktorer i forklaringen af den forandringsproces som<br />
kvarterer i den indre by undergår, og så en ’efterspørgsels-side’ der fremhæver socio-kulturelle<br />
faktorer.<br />
147 Dvs. Beboere med højere uddannelses- og indkomstniveau. Med udgangspunkt i demografi og civilstatus fremhæves<br />
det ofte, at den idealtypiske tilflytter også er kendeteg<strong>net</strong> ved at være relativt yngre og single.<br />
148 Ham<strong>net</strong>t 1991, s.175<br />
42