FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Mens brugsværdien er afledt af varens evne til at opfylde en grundlæggende funktion, som det f.eks.<br />
er tilfældet, når en frakke beskytter mod kulde, og en bil transporterer et menneske fra A til B, er<br />
bytteværdien et udtryk for den mængde penge, som varen kan byttes mod. Denne mængde penge er<br />
i følge Marx’ arbejdsværdilære igen afledt af den mængde arbejde, som er nedlagt i fremstillingen<br />
af varen 100 .<br />
Men fordi kapitalismen ud over produktion af varen i sig selv, i stigende grad beskæftiger sig med<br />
produktion af tegn, symboler, og afbildninger, og karakteren af det arbejde, der nedlægges i varen<br />
således har ændret sig, er Marx’ begreber i følge den franske sociolog og kulturteoretiker Jean<br />
Baudrillard forældede 101 . Til brugsværdi og bytteværdi har han derfor tilføjet begrebet ‘sign-value’.<br />
“Sign values are socially-constructed prestige values which are appropriated and<br />
displayed in consumption.” 102<br />
Udover at besidde sin umiddelbare materielle brugsværdi kan en vare socialt tilskrives og<br />
efterfølgende besidde en mere uhåndgribelig og immateriel tegn-, signal- eller, som det bliver brugt i<br />
dette speciale; symbolværdi. Gennem forbrug af varen kan forbrugeren tilegne sig denne værdi og<br />
konvertere den til en særlig prestigefyldt status for sig selv som individ.<br />
Mens varens umiddelbare brugsværdi tilfredsstiller forbrugerens mere basale behov, f.eks. for<br />
varme og mobilitet, kan symbolværdien vurderes som varens evne til at distingvere sin forbruger fra<br />
andre individer, eller kæde ham/hende sammen med en særlig attraktiv gruppe og dermed<br />
underbygge henholdsvis hans/hendes individuelle og kollektive identitet. Som sådan er<br />
symbolværdien at betragte som en sekundær brugsværdi, som varen besidder og individer kan<br />
bruge i deres identitetsopbygning 103 .<br />
Fordi vareforbrug ikke blot tjener behovstilfredsstillelse, som den klassiske politiske økonomi<br />
hævder, men også benyttes til identitetskonstruktion er det ikke længere evnen til at producere<br />
velstand i sig selv, men evnen til at fungere som forbruger, der giver prestige og udtrykker ens<br />
samfundsmæssige status i det, der betegnes som forbrugssamfundet. 104<br />
”In the consumer society, consumption has replaced production as the central mode of<br />
social behavior. Consumption is a mode of being, a way of gaining identity, meaning and<br />
prestige in contemporary society” 105<br />
99 Sarup 1996, s. 108<br />
100 Per Månson i Andersen & Kaspersen s. 37<br />
101 Baudrillards første store værk var ’La société de consommation’ i 1970, og han er siden blevet en af de mest<br />
betydningsfulde forfattere til tekster om postmodernitet og forbrugssamfund.<br />
102 Sarup 1996 s. 108<br />
103 Featherstone 1992, s. 270<br />
104 Baudrillard 1998<br />
105 Sarup 1996, s. 107<br />
28