FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
udenfor mennesker, men eksisterer også via den mentale dimension inden i os selv, i form af de<br />
abstrakte ideer, der manifesterer sig som forestillinger i vores bevidsthed, når et givent rum bruges<br />
eller tales om. Ideer og forestillinger som igen udspringer af de historisk specifikke opfattelser, eller<br />
diskurser om det givne rum, der på et givent tidspunkt i et givent samfund er tilgængelige.<br />
Dermed forsøger Lefebvre at indstifte en opfattelse af rum som socialt produceret, og som<br />
eksempel på denne tankegang snakker han om, at der findes et ’talens rum’, der omslutter kroppens<br />
rum, og som ikke lader sig definere ud fra dets materielle forudsætninger, men i stedet udvikler sig<br />
som følge af, skriverier/skrevne ord, forskrifter og indskrifter 43 . Et rum som han andre steder<br />
beskriver som et abstrakt rum, der, som en rummets anden natur, overlejrer det konkrete rum og<br />
dets naturlige topografi 44 .<br />
Tilsammen udgør disse dimensioner historisk specifikke systemer af rumlig inddeling eller<br />
rumliggørelse 45 . Som den fremtrædende fortolker af Lefebvre: Rob Shields opsummerer det:<br />
“Arrangements of objects, work teams, landscapes and architecture are the concrete<br />
instances of this spatialisation. Equally ideas about regions, media images of cities and<br />
perceptions of ‘good neighbourhoods’ are other aspects of this space, which is<br />
necessarily produced by each society.” 46<br />
Til at begribe dette komplekse rum introducerer Lefebvre tre rumbegreber i form af:<br />
’Rumlig praktik’, ’rummets repræsentationer’ og ’repræsentationernes rum’, der hver især<br />
omhandler henholdsvis ’det erfarede rum’, ’det begrebsliggjorte rum’ og ’det levede rum’. Disse tre<br />
niveauer står i et konstant dialektisk forhold til hinanden og udgør tilsammen ’det totale rum’ 47 .<br />
Det første niveau ’rumlig praktik’ omhandler, hvordan man, uden at reflektere nærmere over<br />
det, handler i og bruger rum. Shields fremhæver at dette niveau bl.a. implicerer materielle elementer<br />
som det byggede miljøs typologi og morfologi, og herunder omhandler skabelsen af zoner til<br />
særlige formål, der som ’ensembles’ eller territorielle arrangementer produceres og reproduceres for<br />
at sikre et givent samfunds sociale kontinuitet og sammenhæng. F.eks. kirkebygningen til kirkelige<br />
handlinger, vejen til transport og parken til rekreation 48 .<br />
Denne rummelighed er samtidig udtryk for den gængse opfattelse af rum, som det neutrale<br />
mellemrum eller tomme rum mellem objekter: det rum som vi i hverdagen tager for givet og<br />
43<br />
Frit oversat efter Lefebvre i Shields 1999, s. 149<br />
44<br />
Ibid.<br />
45<br />
I mine øjne bruger han ordet ’rumliggørelse’ for at undgå den traditionelle opfattelse af ’produktion’, som noget der<br />
går forud for resultatet ’rum’, som han selv på modsætningsfyldt vis har introduceret med titlen ’The Production of<br />
Space’. ’Rummeliggørelse’ skal i stedet henlede opmærksomheden på, at ’rum’, på dialektisk vis, skal opfattes som en<br />
fortløbende og aldrig afsluttet proces. Rum er aldrig en opnået orden.<br />
46<br />
Shields 1999, s. 147<br />
47<br />
De forskellige niveauer er ikke altid helt så tydeligt separerede, som de fremstilles her og overlapper til tider<br />
hinanden. På trods af det dialektiske ideal i forhold til alle tre niveauer fremstiller Lefebvre nogle steder på forvirrende<br />
vis ’det levede rum’ som ’den tredje’ dvs. som syntesen, hvori de to andre niveauer er integreret. Shields 1999, s. 162.<br />
Såfremt man af analytiske årsager skal udpege et midlertidigt slutprodukt, er jeg mere tilbøjelig til at se ’det totale rum’<br />
som ’en fjerde’ dvs. som syntesen af de andre tre niveauer. Se fig. 1<br />
48<br />
Shields 1999, s. 162<br />
12