FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
FRA LUDERKVARTER TIL LATINERLUKSUS minus bilag - Mono.net
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
politikere, ejendomsudviklingsselskaber, ejendomsmæglere, lokale erhvervsdrivende og journalister<br />
stod på tæerne af hinanden for at udnævne Københavns hidtil ellers så negativt omtalte Nord-Vest<br />
kvarter til det nye ’upcoming’ og ’trendy’ område i byen. Stedets attraktivitet var nok ikke blevet<br />
ændret så drastisk, hvis ikke politiske beslutninger og offentlig planlægning samtidig havde ryddet<br />
vejen for, at hovedsagelig privat kapital i form af ejendomsudviklingsselskaber umiddelbart derefter<br />
kunne rykke ind og påbegynde en fysisk omdannelse, i dette tilfælde ved at opføre nye moderne<br />
lejlighedskomplekser på baggrund af en kombination af både nedrivning og konvertering af gamle<br />
industribygninger. Alligevel er det værd at bemærke hvordan forsøget på at transformere stedets<br />
betydning <strong>net</strong>op i højere grad end det var tilfældet på Halmtorvet gik forud for den fysiske<br />
omdannelse, og at man således, via en rumlig repræsentation der diskursivt afbildede, sekundært<br />
æstetiserede og symbolværditilskrev byrummene i Nord-Vest, forsøgte at blåstemple kvarteret og<br />
initiere en gentrificeringsproces. At det blev gjort omkring et decideret reklameslogan, er samtidig<br />
en godt eksempel på, hvordan den rumlige omstrukturering af den postindustrielle by, som det<br />
ligeledes er blevet belyst i dette speciale, er tæt forbundet med en tendens til byrummets<br />
vareliggørelse.<br />
En vareliggørelse som flere og flere aktører ved at levere de betydningstilskrivende og –<br />
transformerende rumlige repræsentationer i stigende grad bliver engageret i. Derfor mener jeg også<br />
at man helt grundlæggende kan slå fast, at vi lever i en tid, hvor denne dimension af Lefebvres<br />
totale rumliggørelse i det hele taget har fået en større betydning i forhold til de andre rumlige<br />
aspekter, hvilket Lefebvre, ifølge Shields, <strong>net</strong>op åbnede op for kunne være tilfældet.<br />
“All three aspects operate at all times. However the varying balance and degrees of<br />
repression of one aspect or the domination of another mark out historically specific, as<br />
well as socially produced, spatialisations.” 301<br />
De nye omdannede byrum i og omkring den indre by, kan med andre ord betragtes som eksempler<br />
på historisk specifikke rumliggørelser, hvor de rumlige repræsentationer, som følge af behovet for at<br />
markedsføre, imageskabe, betydningstransformere, symbolværditilskrive og herunder appellere til en<br />
identitetssøgende middelklasse, i en kontekst af både den internationale storbykonkurrence specifikt<br />
og forbrugssamfundet generelt, er blevet mere dominerende i forhold til den samlede produktion af<br />
det ‘totale rum’.<br />
Med fare for at komme til at modsige mig selv og undervurdere både hvor meget den fysiske<br />
omdannelse i sig selv betyder, samt nedtone den indflydelse som beboere og brugere selv har på<br />
opfattelsen af byrummet, synes det med andre ord som om, at der er en tendens til, at ’det erfarede’<br />
og ’levede rum’ domineres af ’det begrebsliggjorte rum’, og at den samlede opfattelse af byrummet,<br />
som følge heraf, er blevet mere afhængig af, hvorledes det diskursivt afbildes, betydnings- og<br />
symbolværditilskrives, end hvordan det f.eks. rent fysisk fremtoner. Dette forhold bør i mine øjne<br />
tildeles stor opmærksomhed fordi de rumlige repræsentationer, som antydet ovenfor helt<br />
301 Shields 1999, s. 167<br />
96