Kulturforstaeelse/Religion og fundamentalisme/uv.materiale.hva.så ...
Kulturforstaeelse/Religion og fundamentalisme/uv.materiale.hva.så ...
Kulturforstaeelse/Religion og fundamentalisme/uv.materiale.hva.så ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Den Danske Folkekirke<br />
– hot eller not?<br />
Danmarks statsreligion er kristendommen, men i disse år<br />
diskuteres Den Danske Folkekirke heftigt alle vegne. Har vi<br />
brug for Folkekirken? Hvilken berettigelse har den i et samfund,<br />
som er præget af ateisme <strong>og</strong> mange andre trosretninger?<br />
Skal kristendommen stadig være en statsreligion i<br />
Danmark eller hører religion til i privatsfæren?<br />
KORT OM DEN DANSKE FOLKEKIRKE<br />
6<br />
Den Evangelisk-lutherske Kirke, der som medlemmer har<br />
størstedelen af befolkningen i det danske rigsfællesskab,<br />
har folketinget som øverste lovgivningsinstans <strong>og</strong> biskopperne<br />
som øverste myndighed i indre læremæssige <strong>og</strong> gudstjenestelige<br />
anliggender.<br />
Ved demokratiets <strong>og</strong> religionsfrihedens indførelse med grundloven<br />
af 1849 blev det fastslået, at ét religionssamfund i Danmark,<br />
Den Evangelisk-lutherske Kirke, har en særstatus (grundlovens §<br />
3), der indebærer, at folkekirken modtager statsstøtte, at regenten<br />
skal være medlem af folkekirken, <strong>og</strong> at folkekirkens forfatning<br />
ordnes ved lov.<br />
Medlemsforholdet etableres ved dåb <strong>og</strong> kan bringes til ophør<br />
enten ved en skriftlig udmeldelse eller ved tilslutning til et andet<br />
trossamfund.<br />
Folkekirkens gudstjeneste afvikles i almindelighed i overensstemmelse<br />
med højmesseritualet (som står aftrykt i Den Danske<br />
Salmeb<strong>og</strong>s tekstdel), hvilket indebærer, at gudstjenesten foruden<br />
prædiken, salmesang, tekstlæsning <strong>og</strong> bønner <strong>og</strong><strong>så</strong> omfatter altergang<br />
<strong>og</strong> evt. dåb. Der er ikke udarbejdet alment anerkendte<br />
eller autoriserede alternative ritualforskrifter for gudstjenesten,<br />
men i de enkelte s<strong>og</strong>ne kan der med biskoppens tilladelse eksperimenteres<br />
med nye ritualformer.