Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
velkendt. 20 Københavns befolkning var mere vant til at se kongen og fik in<strong>for</strong>mationer<br />
igennem rygter om regentens private sider. I provinsen var befolkningen sandsynligvis<br />
mindre <strong>for</strong>udindtaget, og kongemagten kunne dermed bedre iscenesætte sig selv som den<br />
ideelle monark.<br />
Jylland og hertugdømmerne er ligeledes valgt, idet alle kongens roller kunne<br />
komme i spil: både som leder af militæret, kirken og administrationen. Derved sikres<br />
repræsentativiteten i kongens aktiviteter i købstæderne. Der er ingen grund til at <strong>for</strong>mode,<br />
at kongen ville iscenesætte sine <strong>for</strong>pligtelser anderledes i Jylland, Slesvig og Holsten end i<br />
resten af landet.<br />
Danmarks gradvise territoriale <strong>for</strong>mindskelse har naturligvis haft indvirkning på<br />
kongens rejser. 21 Der<strong>for</strong> er Norge blevet fravalgt, da tabet af Norge i 1814 vil betyde, at<br />
kun én konges besøg ville blive undersøgt. Det samme gør sig gældende <strong>for</strong> landområderne<br />
Lauenburg, Delmenhorst, Oldenburg, Grønland, Island og Færøerne. 22 Slesvig og Holsten<br />
er derimod medtaget, idet spændingerne mellem dansk og tysk her var særlig<br />
fremtrædende, samtidig med at troskaben mod det danske kongehus holdt sig blandt de<br />
dansksindede, også under det tyske overherredømme. 23<br />
Når betegnelsen købstad bliver brugt frem <strong>for</strong> by, bør det ikke anskues som en<br />
rigid opdeling. Tværtimod følger brugen af købstadsbegrebet tidens udvikling –<br />
skillelinien kommer her til at følge Næringsfrihedsloven fra 1857/62. Før denne lov var<br />
købstæder afgrænsede enheder med gejstlig, juridisk og/eller militæradministration. Dette<br />
svarede nøje til kongens ansvarsområder. Landsbyer havde ikke dette administrative aspekt<br />
og var ofte underlagt godsadministrationen. 24 Kongen havde dermed ikke den direkte<br />
jurisdiktion. Majestæten var naturligvis også godsejerens herre, men godserne fravælges,<br />
idet iscenesættelsen over <strong>for</strong> adelen <strong>for</strong>mentlig ville være anderledes end over <strong>for</strong> den<br />
brede befolkning.<br />
Efter Næringsfrihedsloven <strong>for</strong>svandt købstædernes specielle rettigheder og<br />
kendetegn gradvist, og kongens rejser vil der<strong>for</strong> blive undersøgt alle steder, hvor ordet by<br />
giver mening. Adskillelsen mellem by og købstad ville i mange henseender være arbitrær i<br />
1900-tallet, idet byer også kunne indeholde lokaladministration, og da militære<br />
20<br />
Dette gælder de enevældige konger. Medierne gjorde derimod Christian X velkendt i hele Danmark.<br />
21<br />
Mest markant er naturligvis Norge i 1814 og hertugdømmerne i 1864, men allerede i 1773 blev Oldenburg<br />
og Delmenhorst mageskiftet med områder i Holsten. Og Lauenburg var en kompensation <strong>for</strong> tabet af Norge.<br />
Feldbæk 1998 s.58ff og 375<br />
22<br />
Fravalget af de danske tropekolonier siger sig selv.<br />
23<br />
Henningsen 2000b s.9ff<br />
24<br />
Feldbæk 2003 s.41, Feldbæk 1993 s.77, Feldbæk 2000 s.235 og 266<br />
6