Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>for</strong>skellige aviser er blevet undersøgt <strong>for</strong> at sikre et så repræsentativt udsnit af<br />
befolkningens syn på kongen som muligt. For Sønderjylland er det tyske mindretals aviser<br />
også medtaget.<br />
Avisernes politiske standpunkt smitter af på detaljeringsgraden. Dette betyder, at<br />
konservativt orienterede blade ofte er bedre kilder til velkomsterne, idet de bringer flere<br />
detaljer. Dette er uundværligt i <strong>for</strong>hold til beskrivelser af æresporte og lignende, men<br />
selvfølgelig problematisk i <strong>for</strong>hold til vurderinger af kongen. Ved vurderinger er der der<strong>for</strong><br />
valgt et repræsentativt udsnit af de politiske standpunkter.<br />
Aviserne er en værdifuld, men omfangsrig kilde til Christian X’s <strong>købstadsbesøg</strong>.<br />
Pga. omfanget af aviserne har jeg fravalgt en anden, men sikkert også givtig kildetype:<br />
billed- og familieblade. 357 Flere af nutidens kendte blade eksisterede under Christian X,<br />
f.eks. Hjemmet, Familiejournalen, Billedbladet m.fl. 358 Denne kildetype er fravalgt, <strong>for</strong>di<br />
disse have en københavnsk placeret redaktion. Billedbladene er dermed ikke brugbare som<br />
kilder til de lokales opfattelser af kongebesøgene.<br />
Det righoldige fotomateriale fra Christian X’s rejser er hovedsagelig blevet fundet<br />
i aviserne, da de viser samtidens <strong>for</strong>ståelse af, hvad en ’rigtig’ kongemodtagelse er. Pga.<br />
tidsmangel er fotografierne fra avisernes arkiver (og måske på lokalarkiverne?), ikke blevet<br />
indhentet, så det anvendte udvalg kan langt fra siges at være udtømmende.<br />
Endelig er Arveprins Knuds Erindringer udgivet. Disse idealiserer opvæksten og<br />
familien 359 , men da disse indeholder mange andre praktiske in<strong>for</strong>mationer som f.eks. brug<br />
af biler mv., er de alligevel anvendt, da svarene ikke har kunnet findes i hofmarskallatets<br />
arkiver.<br />
Kongens rejsemønstre<br />
Bortset fra besættelsesårene tog Christian X hvert år på togt med kongeskibene<br />
Dannebrog. 360 Med kongeskibene, suppleret med bilture, kunne Christian X ubesværet nå<br />
alle egne af landet. 361 Kongeskibene betød også, at rejserne blev langt mindre logiske i<br />
357<br />
Dog nævner Klitgaard Poulsen 2001 kun eksplicit kongehuset som stof <strong>for</strong> de nye billedblade fra<br />
slutningen af 1930’erne, s.281f<br />
358<br />
Ibid. s.67-87 og 266-83<br />
359<br />
Forkortet AKE, se omtalen af Påskekrisen s.70-78 og <strong>for</strong>ældrenes ægteskab s.123-30<br />
360<br />
Dog var rejseaktiviteten under 1. verdenskrig begrænset til Marselisborg og enkelte andre jyske byer, samt<br />
private besøg i Skagen. Den offentlige Århusdamper blev anvendt, idet der var <strong>for</strong> lidt brændsel og mandskab<br />
til Dannebrog. AKE s.51-54. Bloch Skipper 2004 s.29-33<br />
361<br />
Ifølge AKE s.29 fik hoffet bil omkring 1913. Prinsen bemærker også, at hestevognene stadig (i 1954)<br />
spiller en væsentlig rolle ”… og vil vel aldrig gå helt af brug ved det danske hof”. Der er dog ingen<br />
yderligere refleksion over anvendelsen.<br />
70