Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
var ukritiske over<strong>for</strong> styret, og da kritik sandsynligvis ville blive standset af byen. En stor<br />
del af inskriptioner lagde også vægten på samspillet mellem konge og befolkning:<br />
”Her pleies daglig i Dit Navn Retfærdighed til Stadens Gavn. Her holder Borgerskabet Raad; O<br />
Christian! det er din Daad, At, fri <strong>for</strong> Tvang og Ledebaand, Det nu kan skee med Kraft og<br />
Aand” 326<br />
Det er interessant at iagttage, at kongen i disse inskriptioner ikke længere er en implicit<br />
nødvendighed. Tværtimod sker byens styrelse uden ’tvang og ledebånd’ fra kongemagtens<br />
side, og kongen er kun til stede igennem ’i dit navn’. Det er selve friheden, der giver<br />
borgerskabet mulighed <strong>for</strong> at styre retfærdigt og ’med kraft og ånd’. Kongen indtager i<br />
denne opfattelse en ideel symbolsk og repræsentationsrolle end en egentlig funktion. Altså<br />
synes dette at lægge mere fokus på kongens Herrschaft end Macht, hvilket må siges at<br />
være et markant nybrud i <strong>for</strong>hold til Frederik V. Befolkningens politiserede kommentarer<br />
kan ses som et udtryk <strong>for</strong>, at den kontraktretlige tænkning nu var slået igennem i den brede<br />
befolkning. Kongen fik sin legitimering gennem den førte politik, og ikke blot igennem<br />
Gud.<br />
Langt de fleste af transparenterne var dog mindre engagerede i politik og udtrykte<br />
’blot’ gode ønsker <strong>for</strong> Majestæten<br />
”Es folge Euch auf allen Wegen des Volkes Lieb, des Himmels Segen.” 327<br />
Disse faldt i tråd med 1700-tallets inskriptioner på æresporte og lignende. Fokus lå på<br />
Guds velsignelse af kongemagten 328 , men som noget nyt blev folkets kærlighed<br />
inddraget. 329 Kærlighedsanalogien er især interessant, da den antyder en følelsesmæssig<br />
<strong>for</strong>bindelse mellem konge og folk – vægtningen af følelser betyder, at <strong>for</strong>holdet mellem<br />
konge og befolkning kunne skades og brydes, såfremt kongen svigtede, og dette peger<br />
frem mod et mere kontraktretligt syn på kongemagten. Transparenterne kan dermed siges<br />
både at videreføre elementer fra 1700-tallets kongesyn, men samtidig også pege frem mod<br />
en mere kontraktretlig <strong>for</strong>ståelse af kongemagten. En hegemonikamp mellem gammelt og<br />
nyt, som også sås ved æresportene.<br />
Endelig var fakkeltog også meget populære i købstæderne. Denne hyldest<strong>for</strong>m var<br />
langt mere aktiverende <strong>for</strong> den brede befolkning end både æresporte og illuminationer, og<br />
326 RAT 26/7 1842 s. 3,2, TAA 20/7 1842<br />
327 FZ 17/8 1840 s.2,2. ÅSA 11/7 1842, RSA 17/9 1847 s.2,2<br />
328 Dette kan også ses i lejlighedssangene, som blev skrevet til kongens besøg: Tillægsblad til VST 28/7 1840<br />
sang 3: 7,1f og 5f. RA 25/7 1840 sang 1: 1,3 og sang 2: 4,5, VST 25/7 1840: 4,1-8, Se også Ny kgl. Saml.<br />
2447 4 o nr. 5 str. 4, nr. 19, nr. 34 str. 1, nr. 12: 3,5, nr. 30: 3,1, nr. 50: 1,2f, ÅST 22/7 1840 sang 2 str. 5, ÅSA<br />
11/7 1842, Tillægsblad til VST 28/7 1840 sang 4: 8,1f, VST 27/7 1840 v.38, RAT 7/8 1845: 3,5, FZ 17/8<br />
1840 s. 262: 5,8, Ny kgl. Saml. 3519 4 to nr. 16: 4,7f, Kinze 1955 s.33<br />
329 Dette kan også ses i lejlighedssangene, VAPA 14/9 1844: 6,1ff, TI 28/7 1842: 2,5, FZ 17/8 1840 s. 262:<br />
3,8, VST 23/7 1840 3,2-4, 27/7 1840, Ny kgl. Saml. 2447 4 o nr. 2: 2,6, nr. 12: 1,5.<br />
61