Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
dronning Caroline Amalie om at nedtone hendes valg af tøj i provinsen, og selv <strong>for</strong>etrak<br />
han den borgerlige påklædning. 251 Et stort følge kunne altså have givet bagslag, idet det<br />
ville blive anset som en unødvendig ødselhed fra en konge, som havde arvet en titel og<br />
ikke opnået den ved egen <strong>for</strong>tjeneste. 252<br />
”H.M. (…)<strong>for</strong>etrækker at aftræde paa Gjestgivergaarden” 253<br />
Der var ikke den store <strong>for</strong>skel på indkvarteringen under købstadsrejserne under Frederik V<br />
og Christian VIII - begge blev i langt de fleste købstæder indkvarteret privat eller evt. på<br />
det kongelige slot. Der er dog en væsentlig <strong>for</strong>skel, når det kom til længerevarende ophold.<br />
Her <strong>for</strong>etrak Christian VIII ofte de lokale godser. Således <strong>for</strong>etrak han i 1844 at bo på<br />
Boller Gods frem <strong>for</strong> Horsens by under troppesamlingen. 254 Det samme gjorde sig<br />
gældende i Holsten i 1846, hvor kongen boede på Louisenberg frem <strong>for</strong> Itzehoe. 255<br />
Ligeledes blev slottet i Pløn et fast tilholdssted under kongens besøg i det østlige Holsten. I<br />
det hele taget blev godser ofte prioriteret under rejserne - til tider på bekostning af<br />
købstæderne. Dette skete f.eks. i Tønder i 1842, hvor besøget på Schackenborg og et besøg<br />
hos kammerherre von Tillisch blev prioriteret frem <strong>for</strong> diner med Tønders borgerskab. 256<br />
Det anes også, at Christian VIII skulle have visse standarder opfyldt, før han accepterede<br />
lokal indkvartering. Således blev der takket nej til indkvartering i Hjerting ved to<br />
kaptajner, idet kongen <strong>for</strong>etrak gæstgivergården. 257 Hofdamen Dorothea von Rosen<br />
beretter da også fra hendes barndomshjem, at<br />
Eet saadant højt Besøg fremkaldte naturligvis en stor Uro i Huset. Dagen i Forvejen indfandt sig<br />
en Hoffurer <strong>for</strong> at efterse de trufne Arrangementer, og ikke sjeldent maatte meget gøres om og<br />
indrettes helt anderledes, end man havde tænkt sig. 258<br />
Selv ved indkvarteringerne hos amtmændene, som kan opfattes som bedrestillede borgere,<br />
må det konstateres, at ca. 70 % af disse havde en adelig baggrund. 259 Med andre ord<br />
251<br />
von Rosen 1999 s.46. Dronningen <strong>for</strong>etrak en gammeldags <strong>for</strong>m <strong>for</strong> Herrschaft, idet ”Dronningen syntes,<br />
at den smukke Dragt klædte hende godt, og mente, at det maatte glæde og smigre Selskabet at se hende saa<br />
festligt klædt, og ikke uden Modstand fra Kongens Side satte hun sin Villie igennem.” Ibid. Kongens<br />
påklædning se Bjørn 2003 s.237, Rerup 1982 s.72. Kritikken efter den ekstravagante salvingsceremoni<br />
(Adriansen 2003 1 s.84) kan muligvis have spillet en rolle i kongens <strong>for</strong>sigtige omgang med klædedragtens<br />
magtsymboler.<br />
252<br />
Borgerskabet var opmærksomme på balancen mellem adelige og borgerlige i udnævnelsespolitikken.<br />
Bjørn 2003 s.240<br />
253<br />
212 OHM 13 – II.K.3 – II.K.6 1842 s.22<br />
254<br />
Ibid. 1844 s.1<br />
255<br />
D&O 2 s.696<br />
256<br />
212 OHM 13 – II.K.3 – II.K.6 1842 s.12n<br />
257<br />
Ibid. 1842 s. 22ø, også s.19<br />
258<br />
von Rosen s.18. Min udhævning.<br />
259<br />
Pedersen 1998 s.355<br />
49