Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
farvande. 236 Fra deres indførelse på strækningen København-Kiel i 1819 var nye tider<br />
indvarslet. Både rejsehastighed, pålidelighed og bekvemmelighed blev øget. Christian VIII<br />
brugte også ofte dampskibene, især kongeskibet Ægir, til at komme til rejsens startsted. 237<br />
Derimod var vejnettet i Jylland langt fra optimalt, idet der i 1846 endnu manglede 75 % af<br />
de planlagte hovedveje. 238<br />
Rejsernes større geografiske udbredelse skal også ses i lyset af det nye ideal om<br />
folket. I de første årtier af 1800-tallet satte den litterære nationalisme folket i centrum.<br />
Dermed adskilte den sig fra patriotismen, som havde kongen og fædrelandet som centrale<br />
elementer. 239 Det nye fokus på folket betød, at kongemagten skulle tjene indbyggerne <strong>for</strong> at<br />
fastholde sin legitimitet. 240 Selv de mest øde egne af landet havde ret til at se deres konge.<br />
Dette kunne ses under Frederik VI, som rejste mere end nogen tidligere konge. 241 Christian<br />
VIII videreførte dette, og var bevidst om rejsernes betydning:<br />
[Statholderen i Slesvig-Holsten] … tilraader mig at rejse til Vands til Glückstadt, da Stemningen i<br />
Marscherne ei er saa god som ifior, (en Aarsag mere <strong>for</strong> mig at rejse til Lands, idet Kongen altid<br />
vinder Folkets Tillid ved at vise sig). 242<br />
Christian VIII havde en vis <strong>for</strong>kærlighed <strong>for</strong> hertugdømmerne – bl.a. holdt han<br />
ferie på Føhr hvert eneste år fra 1842. Alene af den grund fik hertugdømmerne en<br />
fremtrædende plads på kongens rejser. Især Holsten blev gennemrejst på kryds og tværs,<br />
ofte med længerevarende ophold på slottet i Pløn, som fik karakter af en reserveresidens i<br />
hertugdømmerne. Vægtningen af hertugdømmerne blev dog <strong>for</strong>søgt udjævnet igennem<br />
<strong>for</strong>skellige startsteder i kongeriget. I 1842 var vægten på Nordjylland og Vestkysten, i<br />
1841 og 1843 gik turen til henholdsvis til Fyn og Lolland-Falster og endelig i 1845 gik<br />
turen over Midtjylland. Selvom rejserne derved <strong>for</strong>deler sig pænt over Danmarkskortet, var<br />
kongens tilstedeværelse dog markant højere i hertugdømmerne end resten af landet.<br />
Årsagen til Christian VIII’s fokus på netop hertugdømmerne har <strong>for</strong>mentlig været<br />
tæt <strong>for</strong>bundet med disses løsrivelsestendenser, og en måde at opfylde regionens krav om at<br />
se mere til kongen. 243 Som vist havde de mange rundrejser den hensigt at styrke<br />
236<br />
Fra 1819, København-Kiel, fra 1828 var der dampskibs<strong>for</strong>bindelse over Storebælt, fra 1834 kom Århus-<br />
Kalundborg-ruten. Se Scocozza og Jensen 1994 s.269<br />
237<br />
For Ægirs historie, se Steensen 1972 s.45ff<br />
238<br />
Bjørn 2003 s.20. Trap 1966 s.103, D&O 2 s.767. Jørgensen 2005 s. 182fSe rejseruterne på bilag 16-23<br />
239<br />
Rerup 1991 s.344<br />
240<br />
Dette er kendt som kontraktteorien (eller naturretten). Denne tankegang går tilbage til middelalderen<br />
(Jespersen 1994 s. 177), men slår igennem i sin rene <strong>for</strong>m i slutningen af 1700-tallet blandt den uddannede<br />
elite. Seip 1958 s. 407 og Bregnsbo 1997 s. 257ff. Desværre medfører specialets nedslags<strong>for</strong>m, at det ikke<br />
kan afgøres, hvornår dette slår igennem i den brede befolkning.<br />
241<br />
Henningsen 2000b s.33<br />
242<br />
D&O 1 s.357. Min udhævning.<br />
243<br />
Frandsen 2004 s.39 og 43<br />
47