Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
disse to opfattelser, 211 og heraf må det udledes, at under Frederik V var den naturretlige<br />
tankegang endnu ikke slået igennem i den brede befolkning.<br />
”… hvorved Borgerskabet paraderede…” 212<br />
Ved indtogene i både jyske og slesvig-holstenske købstæder blev Frederik V ofte mødt af<br />
byens borgervæbning eller af ’unge karle’, som paraderede. 213 I Hobro i 1749 gik bystyret<br />
langt <strong>for</strong> at kunne stille med en borgervæbning. På trods af, at borgerne ikke havde gjort<br />
eksercits i mange år, blev <strong>for</strong>deling af rang straks <strong>for</strong>etaget, og en eksercermester skulle<br />
snarest antages. Da byen var fattig, kunne der ikke blive råd til uni<strong>for</strong>mer, så alle skulle<br />
møde i sorte strømper og bukser samt en rød-hvid kokarde, hat og over- og undergevær. 214<br />
Borgervæbningens oprindelige <strong>for</strong>mål var at <strong>for</strong>svare byen i tilfælde af krig og i<br />
mere fredelige tider udgøre politi- og brandværn. 215 Vigtigheden af at paradere <strong>for</strong> kongen<br />
kan <strong>for</strong>klares på to <strong>for</strong>skellige planer. For det første viste man sig som gode<br />
samfundsborgere, som var villige til at gøre deres pligt over<strong>for</strong> konge og fædrelandet, om<br />
nødvendigt med døden til følge 216 , selvom dette element sandsynligvis ikke blev skænket<br />
mange tanker under den festlige modtagelse med flotte uni<strong>for</strong>mer, pauker, trommer og<br />
kanonsalutter. 217 For det andet viser paraderingerne hen til det kraftigt militariserede<br />
samfund, som kendetegnede Danmark og hertugdømmerne i midten af 1700-tallet. 218<br />
Endelig skal det også påpeges, at borgervæbningerne var en ”seværdighed” på linie med<br />
kirken, skolen og hospitalet. Det var der<strong>for</strong> en af byens bedste muligheder <strong>for</strong> at festliggøre<br />
kongens besøg og <strong>for</strong>midle billedet af de gode samfundsborgere i landet.<br />
”Monarch, Dirs freudig zubesingen…” 219<br />
Befolkningens modtagelse af kongen benyttede sig ikke udelukkende af non-verbale<br />
hyldnings<strong>for</strong>mer. Således er et hyldestdigt fra byfoged Johannes Bendix Bredefeld i<br />
Slesvig blevet bevaret. 220 Affatningssituationen og tidspunktet er ukendt, men da<br />
211 Ibid. s.204, Seip 1958 s.425f<br />
212 Kallske s.6b<br />
213 Ibid. s.4a, 6b, 8b, 9a+b, Grønvold nr. 4, 7, 10, 13, 18, 19, 22, 29, 30 og 35. KDP 11/6 1759, 20/6 1760 &<br />
14/6 1762<br />
214 Schmidt 1928 s.38f og VLA D.11 nr. 69 (9/4 1749). Kallske s.9a omtaler ikke eksercitsen<br />
215 Raunkjærs Konversations Leksikon bd. 2 s.319<br />
216 Damsholt 2000 s.107 Denne strømning kaldes gerne patriotismen. Idealerne <strong>for</strong> den gode borger blev ofte<br />
hentet fra antikken, og hermed har patriotismen samme referencepunkter som illuminationerne og<br />
æresportene. Damsholt 2003 s.193<br />
217 KDP 11/6 1759, 14/6 1762, Laß 1981 s.213 (1748), s. 262f (1754) & Kallske s. 9a+b<br />
218 Damsholt 2000 s.194ff<br />
219 LASH abt. 10 nr. 213 str. 1, v. 1<br />
220 Ibid. Ifølge Henningsen 2000b s. 23 var hyldestdigte almindelige under Christian VI og Frederik V. Da<br />
Henningsen ikke giver en præcis henvisning, er disse desværre ikke blevet fundet.<br />
42