Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Derimod kan kongens ankomst og afrejse fra de <strong>for</strong>skellige byer anses som et<br />
gennemgående typisk ritual. Spørgsmålet er, i hvor høj grad at indtogene var<br />
magtiscenesættelse på kongens <strong>for</strong>anledning. Konklusionen må være, at det var de ikke!<br />
Festlighederne skete på byens præmisser og initiativ 176 , og ritualiseringen må der<strong>for</strong><br />
nærmere undersøges under konteksten <strong>for</strong> byens modtagelse. Men selvom kongen ikke var<br />
den dominerende part i ritualiseringen af sin ankomst og afgang, betød det ikke, at han<br />
ikke brugte Herrschaftens midler. Som nævnt kan suiten ses som Herrschaftsskabende,<br />
men også påklædning kan <strong>for</strong>midle Herrschaft, idet tøj er betydningsbærende. 177 Tøjet<br />
havde da også den vigtige funktion at gøre majestæten synlig på afstand. 178 Kongens<br />
betydning aflæstes i tøjet; de fine materialer understregede regentens autoritet og<br />
(symbolske) betydning, og dermed bliver klædedragten en del af magtiscenesættelsen.<br />
Dette understøttes af hofmarskallatets lister, hvor alene kongens garderobe havde fire heste<br />
og en vogn til rådighed med flere betjente til at se efter tøjet. 179 Netop kongens fine tøj,<br />
hans landsfaderlige handlinger og ikke mindst hans store følge, gav kongen prestige og<br />
konsoliderede dermed kongemagtens Herrschaft.<br />
Befolkningens <strong>for</strong>beredelser<br />
Den lokale befolkning og bystyret imødeså kongens komme med <strong>for</strong>ventning. Der var<br />
mange ting, der skulle være i orden. Dog afhang <strong>for</strong>beredelserne til en vis grad af, hvor<br />
lang tid kongen skulle opholde sig i byen. Jo længere tid jo flere <strong>for</strong>beredelser. Der skulle<br />
sørges <strong>for</strong> indkvartering, evt. på slottet, til de mange mennesker i kongens følge, og<br />
selvfølgelig skaffes vogne og heste til kongens videre færden.<br />
For det andet skulle byen fremstå fra sin bedste side. Først måtte der gøres noget<br />
<strong>for</strong> at pynte på byen. I Aalborg havde bystyret op til kongens besøg i 1749: ”Med en Vogn<br />
ladet føre bort af samme Torv [Nye Torv], Skarn og Gruus, 6 læs à 4 skilling…” 180 I<br />
Hobro skulle huse og skorstene oppudses og kalkes, og møddingerne skulle være<br />
fjernet. 181 I Husum blev der oven i købet sørget <strong>for</strong>, at gaderne duftede, når kongen red<br />
igennem: ”… Die Gassen waren rein gemacht/ mit Graß und Blumen bestreuet…“ 182<br />
176<br />
Dette står i kontrast til kongemagtens typiske ritualer i <strong>for</strong>m af kroninger og begravelser, hvor<br />
kongemagten iscenesatte sig selv. Olden-Jørgensen 1997 s.249<br />
177<br />
Bolvig 2003 s.171<br />
178<br />
Johansen 2003 s.264f<br />
179<br />
Antallet af vogne og heste holdt sig konstant. 212 OHM 2-I.K. 1b: breve af datoer 18/5, 21/5 og 12/6<br />
1759, 24/5 og 15/6 1760, 22/5, 21/6 og 10/7 1762. 212 OHM 1-I.K. 1a: brev fra 1/5 1749 og 212 OHM 4-<br />
I.K.1d uden dato. Jf. bilag 9-13<br />
180<br />
VLA D.1 nr. 817 (s. 39)<br />
181<br />
Schmidt 1928 s.37f. VLA D.11 nr. 69 s.10a.<br />
182<br />
Laß 1981 s.213 (1748), samme procedure i 1754 s.262<br />
37