Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
symboler. 81 Der<strong>for</strong> er følgende baseret på både historisk, antropologisk og sociologisk<br />
litteratur.<br />
Ifølge Bøggild Johannsen har mennesket behov <strong>for</strong> at sætte ansigter på abstrakte<br />
begreber 82 . Dette sker også i <strong>for</strong>bindelse med kongen. Solkongen Ludvig XIV udtalte:<br />
”L’etat, c’est moi”, og symbolsk er det også sandt <strong>for</strong> kongen. Han er symbolet på staten 83 ,<br />
om end han under enevælden var staten, idet han i princippet havde ansvaret <strong>for</strong> alle<br />
samfundets hovedfunktioner. Kongens personificering af staten er den tydeligst<br />
vedvarende af kongens symbolske rolle. Dog fandtes frem til enevældens afløsning også en<br />
anden vigtig betydning, som fik betydning <strong>for</strong> kongens funktioner under <strong>købstadsbesøg</strong>ene<br />
– kongen som landsfaderen. 84 I denne opfattelse ansås majestæten som den kærlige fader,<br />
der passede på undersåtterne. Staten blev lig med hjemmet, hvor patriarken regerede<br />
enevældigt, men mildt og retfærdigt. Denne <strong>for</strong>estilling om kongen som landsfader havde<br />
vigtige konsekvenser <strong>for</strong> enevælden. Befolkningens <strong>for</strong>nemmelse af, at de kunne henvende<br />
sig direkte til kongen f.eks. gennem supplikkerne var med til at fastholde kongens<br />
legitimitet. 85<br />
Ritualer og ceremonier som magtiscenesættelse 86<br />
Kongen som symbol kompletteres af symbolikken i rituelle handlinger. 87 Dvs. at<br />
majestætens symbolske roller som personificeringen af staten og landsfaderen bliver<br />
<strong>for</strong>stærket i ritualerne. Dette <strong>for</strong>klarer delvist, hvor<strong>for</strong> kongemagten var (og er) præget af et<br />
stort antal ritualer – både i hverdagen gennem det <strong>for</strong>maliserede dagligliv ved hoffet og<br />
ved større begivenheder såsom salving og begravelser. 88 Ritualer kan læses som en<br />
synliggjort idealiseret verdensorden. Ifølge Venborg Petersen skaber ceremonier ikke alene<br />
status, men også konsensus om, hvordan verden er og burde hænge sammen. 89 Både<br />
befolkning og konge optræder her i idealiseret <strong>for</strong>m, hvilket betyder, at der ud af<br />
<strong>købstadsbesøg</strong>enes ritualer kan udledes kongemagtens og befolkningens selv<strong>for</strong>ståelse og<br />
verdensbillede. Der<strong>for</strong> er <strong>købstadsbesøg</strong>ene anvendelige til at belyse overensstemmelsen<br />
81<br />
Ibid. s.110 nævner kun, at kongen er et symbol på statsmagten, men ikke hvad konsekvensen er <strong>for</strong><br />
opfattelsen af kongemagten. Ibid. s.76 og 103. Hayden 1987 s.1<br />
82<br />
Bøggild Johannsen 2004 s.105<br />
83<br />
Ibid.<br />
84<br />
Denne (lands)faderrolle findes også i andre kulturer, se Cannadine 1987 s.286. Landsfadertanken går<br />
tilbage til Luther, Korsgaard 2004 s.39f. Bregnsbo 1997b s.250<br />
85<br />
Bregnsbo 1997a s.222ff<br />
86<br />
Se Langen 2002 s.18ff behandler de <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>skningstraditioners brug af disse begreber. Her bruges<br />
begreberne dog synonymt.<br />
87<br />
Snickare 1999 s.11<br />
88<br />
Henningsen 2000a s.23-77, Bøggild Johannsen 2004 s.89-122<br />
89<br />
Venborg Petersen 2005 s.203f<br />
20