Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
institution. Webers magtbegreber er idealtyper. Dvs. at de ikke optræder i deres ’rene’<br />
<strong>for</strong>m i den historiske virkelighed, men netop deres ’renhed’ gør dem brugbare i <strong>for</strong>hold til<br />
det lange tidsspænd, som specialet arbejder med.<br />
Kongen som funktion<br />
Enevældens indførelse i 1660 gjorde kongen til den øverste leder af kirken,<br />
administrationen og hæren. 68 Han var også <strong>for</strong>melt statens øverste dommer, men efter<br />
enevældens indførelse <strong>for</strong>svandt kongernes deltagelse, og bureaukratiseringen tog over. 69<br />
Den danske enevælde havde <strong>for</strong>melt den mest udstrakte magt i Europa 70 , men i realiteten<br />
blev den personlige enevælde hurtigt en umulighed, selvom kongen altid havde <strong>for</strong>mel ret<br />
til at <strong>for</strong>etage afgørelserne 71 .<br />
Som leder af kirken, militæret og administrationen kunne kongen påvirke udviklingen<br />
på tre <strong>for</strong>skellige måder.<br />
1. Igennem udnævnelsesretten: ved at vælge de <strong>for</strong>skellige embedsmænd, gejstlige og<br />
officerer og hermed indirekte påvirke udviklingen.<br />
2. Igennem lovgivning<br />
3. Igennem sin voldsdominans - gennem ’politi-instanser’ og i yderste konsekvens<br />
ved brug af hæren.<br />
Igennem sidstnævnte punkt besad majestæten i klassisk Webersk <strong>for</strong>stand Macht - i<br />
betydningen ’voldsdominans’. 72 Jeg mener dog, at det er givtigt at udbygge Webers<br />
Macht-begreb til at omfatte til kongens funktioner generelt. Ifølge Weber er Macht ”…<br />
muligheden <strong>for</strong> at påtvinge andres adfærd en egens vilje”. 73 Jeg har valgt en bred<br />
<strong>for</strong>tolkning af dette begreb, således at Macht også omfatter frygt <strong>for</strong> fysiske eller<br />
økonomiske repressalier 74 . Dette betyder, at begrebet Macht også kommer til at omfatte<br />
kongens lovgivning og udnævnelsesretten, idet regenten her kan påvirke andres adfærd<br />
efter eget ønske. Under <strong>købstadsbesøg</strong>ene var kongens Macht-iscenesættelse dog<br />
begrænset til udnævnelsesretten og til inspektioner af hæren.<br />
68<br />
Kongen havde siden middelalderen været lovgiver, dommer, skatteinddriver og leder af militæret. Det nye<br />
var, at denne <strong>for</strong>pligtigelse ikke skulle <strong>for</strong>valtes i samråd med rigsråd, og han ikke var hæmmet af en<br />
håndfæstning. Forvaltningshistorie bd. 1 2000 ved sammenligning af Olesen 2000 s.4ff, Ladewig Petersen<br />
2000 s.54ff, Jespersen 2000 s.149f, Lind 2000 s.160ff og Feldbæk 2000 s.232ff et passim.<br />
69<br />
Tamm og Johansen 1992 s.73 og 83<br />
70<br />
Bjerre Jensen 1987 s. 13, Feldbæk 2000 s. 232 og ibid. 2003 s. 108<br />
71<br />
Feldbæk 2000 s.233, Knudsen 1993 s.26<br />
72<br />
Macht har ingen snæver definition, og der hersker i Webers <strong>for</strong>fatterskab uklarhed over, om Macht kun er<br />
lig fysisk pression, eller om økonomisk pression også tilhører denne kategori. Swedberg 2005 s.64f og 205<br />
73<br />
Weber 2003 s.48, Månsom 2005 s.100<br />
74<br />
Inspireret af Olden-Jørgensen 1997 s.239<br />
18