Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kongen: Mellem funktion, symbol og menneske<br />
Når man indledningsvis kigger på den danske historiske litteratur, som beskæftiger sig<br />
indgående med de danske konger under enevælde og konstitutionelt monarki 63 , kan man<br />
godt fristes til at tro, at der ikke er nogen <strong>for</strong>m <strong>for</strong> ordnende præmis mellem de enkelte<br />
konger. Hver enkelt konge bliver beskrevet ud fra personlighed, og den eneste<br />
sammenhæng med <strong>for</strong>gængeren er deres slægtskab. Denne synsvinkel er <strong>for</strong> ensidig og<br />
problematisk i <strong>for</strong>hold til specialets problemstilling, da kongemagten kommer til at fremstå<br />
fragmenteret og modsætningsfyldt på trods af sin kontinuerte plads i den danske stat.<br />
Det følgende afsnit vil der<strong>for</strong> argumentere <strong>for</strong>, at kongemagten rækker videre end<br />
blot individet på tronen. Kongemagten kan opdeles i tre hoveddele 64 : de praktiske<br />
funktioner, en symbolsk betydning og personen, som udfylder disse roller. Elementerne<br />
funktion og symbol rækker ud over det enkelte individ, idet de indskriver sig i en<br />
tradition. 65 Dog er hverken kongens funktioner eller symbolske rolle statiske, hvilket åbner<br />
op <strong>for</strong> en vis aktørudfyldning. Især under enevælden, hvor magten principielt kun lå i<br />
majestætens regi, var funktionerne meget afhængige af individet på tronen. Funktion,<br />
symbol og menneske vil i det følgende blive relateret til det weberske magt-begreb, og<br />
derefter appliceret på kongens aktiviteter i købstæderne.<br />
Webers magtbegreb er yderst velegnet til belysning af kongemagten 66 , idet<br />
Webers opdeling i Macht og Herrschaft både kan bruges på statsmagten som institution,<br />
men også på individers magt. Dette passer afspejler præcist den enevældige konge, som<br />
både var statsmagten og en personlig magt. Weber står i modsætning til nyere<br />
magtteoretikere såsom Foucault, Gramsci og Giddens, som fokuserer på et mere<br />
uhåndgribeligt og ’upersonligt’ magtbegreb i <strong>for</strong>hold til ideologier, strukturer, diskurser<br />
og institutioner. 67 Denne tilgang er uanvendelig i dette speciale, da enevoldskongen i<br />
købstaden netop repræsenterer den personlige magtudøvelse og ikke i en ansigtsløs<br />
63 Adriansen 1 2003, Bjørn 2001 og Bramsen 2002 1 og 2. Især undrer det, at Adriansen ikke beskæftiger sig<br />
mere teoretisk med kongemagtens overordnede, ikke-individuelle (nationale) symbolske roller.<br />
64 Bemærk at denne opdeling står <strong>for</strong> min regning.<br />
65 I dansk <strong>for</strong>skning har kun Olden-Jørgensen 2003 s.8 blik <strong>for</strong>, at skabelonen ”konge” påvirker individets<br />
muligheder. Den internationale <strong>for</strong>skning fokuserer på ”the king’s two bodies”, se Burke 1992 s.9, Cannadine<br />
1987 s.5 og Hayden 1987 s.10ff, Duindam 1994 s.108. Denne teori er fravalgt, da den kan opdeles i<br />
heranvendte undergrupper, der nuancerer kongemagten yderligere.<br />
66 Weber er ofte brugt i undersøgelser af kongemagten; eks. Krüdener i Duindam 1994 s.25, Geertz 1977<br />
s.150ff og i dansk regi Olden-Jørgensen 1997 s.239ff. Dog begrunder de ikke, hvor<strong>for</strong> Weber er særlig<br />
anvendelig.<br />
67 Se Lindgren 2005 s.331-350, Kaspersen 2005 s.430-46 og Månson 2005b s.150-3<br />
17