Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Kongernes købstadsbesøg - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
historiske årbøger, som retter sig mod en bredere læseskare end historikere. Dette medfører<br />
åbenlyse mangler ud fra en faghistorisk synsvinkel; der ingen teoretiske eller metodiske<br />
overvejelser, han bemærker ikke den indlysende problemstilling, at kongen reelt kun er<br />
hertug i Slesvig, og endelig er der kun sparsomme litteratur- og kildeangivelser. Således<br />
har mine undersøgelser på landsarkivet i Aabenraa vist flere pakker med materiale om<br />
kongebesøg i ”De ældre Nordslesvigske Byarkiver” 35 , men Henningsen angiver kun en<br />
kirkebog og et kæmnerarkiv. Ligeledes nævner han fra Landesarchiv Schleswig-Holstein<br />
udelukkende en protokol fra Husum, om end opslag i Amtsregistraturerne viser flere<br />
indlæg om kongens rejser. 36 Hans artikler kan der<strong>for</strong> ikke betragtes som en udtømmende<br />
behandling af kongebesøgene i hertugdømmerne.<br />
Pga. ovenstående mangler har specialet trukket på et bredt udvalg af historisk<br />
speciallitteratur om perioderne, og det vil række <strong>for</strong> vidt at nævne det hele her. Den brede<br />
danmarkshistorie fra Gyldendal og Politiken har fungeret som almen indføring, mens<br />
speciallitteratur om selve kongemagtens praktiske funktioner og enevældens udvikling er<br />
brugt til at sætte <strong>købstadsbesøg</strong>ene i den rette kontekst. Her skal især <strong>Dansk</strong><br />
Forvaltningshistorie bd. 1 og 2 fremhæves. Til det konstitutionelle monarki blev især Claus<br />
Bjørns bog Blot til pynt? Monarkiet i Danmark i går, i dag og i morgen anvendt. Til<br />
mange delargumenter har Inge Adriansens disputats Nationale symboler i Det <strong>Dansk</strong>e Rige<br />
1830-2000 været uundværlig, om end der til tider savnes en mere abstrakt tilgang til<br />
symbolerne. Således findes der ikke betragtninger om kongemagtens personuafhængige<br />
symbolik og dybere analyser af fædrelandssanges symbolik, men i betragtning af den<br />
enorme spændvidde er det et mindre kritikpunkt. Dette speciale kunne ikke være blevet til<br />
uden denne disputats. Endvidere bør Søllinges <strong>Dansk</strong>e Aviser fra 1634-1991 i tre bind<br />
fremhæves, idet disse har været uvurderlige i karakteristikken af de enkelte avisers<br />
politiske ståsted og som baggrundsviden til periodernes avislæsning. Biografier om de tre<br />
konger er kun anvendt i nogen udstrækning, da fokus ikke ligger på individet, men på<br />
rollen ’konge’. 37 Undtagelsen er dog Langens biografi om Christian VIII, idet han sætter<br />
Christian VIII’s handlinger i <strong>for</strong>hold til samfundsudviklingen. Derimod er journalisten<br />
Rütz’ biografi om Christian X fravalgt, da denne bærer mere præg af populærvidenskab<br />
end en <strong>for</strong>skningsbaseret vurdering. Endvidere er der brugt flere typer opslagsværker som<br />
35 Aabenraa Landsarkiv, (ÅLA), Ældre (Nordslesvigske) Byarkiver nr. 803 og ibid. nr. 236. Ibid. nr. 1142-<br />
43, 1144-45, 1145-46, og ibid. nr. 491-92 og 499-500<br />
36 LASH 104 Rendsburg nr. 1, ibid. nr. 713, 103 Steinburg nr. 2, 108 Plön und Ahrensbök; Plön nr. 4, og<br />
Abt. 10 Königlicher Statthalterschafft 1539-1848 nr. 213<br />
37 Jf. s. 17 og 23<br />
10