En indledning - Dansk.dk
En indledning - Dansk.dk
En indledning - Dansk.dk
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Illusion og forførelse fra Kierkegaard til Blixen Lina Haahr Andersen, januar 2010<br />
-eller fra Blixen til Kierkegaard?<br />
Ehrengard læst som replik til ”Forførerens Dagbog.”<br />
Målet for forførelsen, at Ehrengard skal rødme, som jeg vender tilbage til, er tydeligvis inspireret af<br />
Johannes’ forskellige definitioner af rødmen. Den 3. juli taler han om, at der findes forskellige arter<br />
af kvindelig rødme, hvor ”Den fine Rødme; det er Aandens Morgenrøde. Hos en ung Pige er den<br />
ubetalelig. 36 ”<br />
Romanen indlejrer også en række bibelske referencer, hvoraf den vigtigste er paradisreferencen.<br />
Rosenbad sammenlignes med Edens have 37 , hvor Ehrengard er den bibelske Eva, men også vogteren<br />
af paradiset. Cazotte er slangen, den reflekterede, der har en plan om at bryde idyllen.<br />
Forførere og forførte<br />
I de to forførelseshistorier er der én forfører og ét objekt, der er tiltænkt forførelsen. Alligevel er der<br />
i begge historier flere end én forført. I ”Forførerens Dagbog” er Cordelia ikke den eneste forførte. A<br />
er blevet suget ned i forførelsen, ved at han har kigget i dagbogen, der lå fremme. Ligeledes forføres<br />
tanten og Edvard af Johannes. Johannes forfører udover disse også sig selv, gennem sine egne<br />
intriger ved at være ”interessant for sig selv”.<br />
I Ehrengard spredes forførelsen ligeledes ud på flere personer. Fortælleren forfører læserne, til at<br />
tro, at en forførelse vil finde sted. Cazotte bliver forført af sine egne planer, og af Ehrengard til<br />
sidst, da hun får ham til at rødme. Hele iscenesættelsen af Rosenbad kan ses som en stor forførelse.<br />
Udover at forførelse er fortællingens tema og Cazottes motiv, er der også illusioner på færde. Den<br />
forventning der skabes i sproget, gennem f.eks. brevene, bliver en illusion, et luftkastel, der aldrig<br />
bliver til noget.<br />
<strong>En</strong> af de vigtigste intertekstuelle referencer er ligheden mellem de litterære karakterer. Cazotte og<br />
Ehrengard deler nemlig adskillige karaktertræk med Johannes og Cordelia.<br />
Johan Wolfgang Cazotte er den mandlige hovedperson, der både på det åbne og skjulte plan<br />
manipulerer begivenhedernes gang. Han er storhertugindens betroede, og iscenesætter maskespillet<br />
på Rosenbad, og samtidig planlægger han sideløbende den hemmelige forførelse af Ehrengard.<br />
Først skal det handle om hans besynderlige navn, der peger i flere retninger. Johan Wolfgang<br />
Goethe (1749-1832) deler mere end bare fornavne med Cazotte. Ligesom sidstnævnte var Goethe<br />
36 Ibid. s. 352<br />
37 Ehrengard s. 38<br />
10