Erhvervslivet og reguleringen 1999/2000 - Erhvervsstyrelsen
Erhvervslivet og reguleringen 1999/2000 - Erhvervsstyrelsen
Erhvervslivet og reguleringen 1999/2000 - Erhvervsstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Erhvervsministeriet<br />
<strong>Erhvervslivet</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>reguleringen</strong><br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>
Oplag: 3.000<br />
Pris: 100,00 inkl. moms<br />
Sælges hos b<strong>og</strong>handleren<br />
eller ved henvendelse til<br />
Statens Information<br />
Tlf.: 3337 9228<br />
Fax: 3337 9280<br />
e-mail: sp@si.dk<br />
ISBN 87-6018882-0<br />
ISSN 1398-8468<br />
Design:<br />
KnowHouse Reklame as<br />
Produktion:<br />
Lit<strong>og</strong>raferne i KnowHouse ApS<br />
Trykt i november <strong>2000</strong> af<br />
Kerteminde Tryk A/S<br />
Trykt på Svanemærket papir<br />
Erhvervsministeriet<br />
<strong>Erhvervslivet</strong><br />
<strong>og</strong> <strong>reguleringen</strong><br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Indhold<br />
4<br />
Forord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
Kapitel 1 <strong>Erhvervslivet</strong> <strong>og</strong> <strong>reguleringen</strong> <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> 9<br />
1.1 Administrative lettelser . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
1.2 Nye love <strong>og</strong> regler i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
1.3 Regeringens indsats for at skabe kvalitet i<br />
<strong>reguleringen</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
Kapitel 2 Udvikling i de administrative byrder i<br />
typiske danske virksomheder . . . . . . . . . . 21<br />
2.1 Modelvirksomheder er typiske danske<br />
virksomheder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23<br />
2.2 Metoden bag modelvirksomheder . . . . . . 24<br />
2.3 To tilgange til analysen af udviklingen<br />
i de faktiske administrative byrder . . . . . . 27<br />
2.4 Udviklingen i de faktiske<br />
administrative byrder . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
2.5 Forklaring af udviklingen i de<br />
faktiske administrative byrder . . . . . . . . . 36<br />
2.6 Virksomhederne er blevet bedre til<br />
at håndtere de administrative byrder . . . . 40<br />
Kapitel 3 Konsekvenser af nye love <strong>og</strong><br />
bekendtgørelser <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> . . . . . . . . . . . . 43<br />
3.1 Opgørelsen af de erhvervsøkonomiske<br />
<strong>og</strong> administrative konsekvenser . . . . . . . . 45<br />
3.2 Omkostningsvirkning af love fra<br />
folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> . . . . . . . . . . . . . 51<br />
3.3 Administrative virkninger af love<br />
<strong>og</strong> bekendtgørelser <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> . . . . . . . . . 57<br />
3.4 Strukturelle virkninger af love<br />
fra <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 60<br />
INDHOLD<br />
Kapitel 4 Regeringens strategi for at skabe bedre<br />
regler . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 63<br />
4.1 Høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler . . . . . . . . 64<br />
4.2 Administrative lettelser . . . . . . . . . . . . . . . 69<br />
4.2.1 Regelforenkling . . . . . . . . . . . . . . . . 71<br />
4.2.2 Fleksibel administration . . . . . . . . . 72<br />
4.2.3 E-administration . . . . . . . . . . . . . . 75<br />
4.2.4 Udvikling af virksomhedernes<br />
administrative kompetencer . . . . . 81<br />
4.2.5 ErhvervsService . . . . . . . . . . . . . . . 84<br />
4.3 Høj kvalitet i EU-<strong>reguleringen</strong> . . . . . . . . . 85<br />
Bilag 1 Metodeudvikling i<br />
konsekvensvurderinger . . . . . . . . . . . . . . . 89<br />
Bilag 2 Oversigt over virkningen af love <strong>og</strong><br />
bekendtgørelser vedtaget <strong>og</strong> udstedt i<br />
folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> med<br />
erhvervsøkonomiske konsekvenser . . . . 97<br />
Bilag 3 De væsentligste love <strong>og</strong> bekendtgørelser<br />
fra folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> . . . . . . . . . . . 114<br />
5
Forord<br />
<strong>Erhvervslivet</strong> i Danmark skal have gode vilkår. Det er regering<br />
<strong>og</strong> Folketinget enige om. For at følge op herpå afgiver regeringen<br />
hvert år en rapport til Folketinget, der fortæller, hvordan<br />
love <strong>og</strong> regler fra den seneste folketingssamling har påvirket<br />
erhvervslivet.<br />
I februar i år fremlagde regeringen sin erhvervspolitiske strategi,<br />
.dk 21. Her opstiller regeringen en række ambitiøse pejlemærker<br />
for, hvordan erhvervspolitikken skal hjælpe Danmark ind i den<br />
globale videnøkonomi. Et af pejlemærkerne handler om udviklingen<br />
i virksomhedernes administrative byrder: Byrderne skal<br />
falde år for år, så de er væsentligt nedbragt om ti år.<br />
For at følge om kursen mod dette pejlemærke fastholdes, interviewer<br />
et uafhængigt konsulentfirma hvert år et antal typiske<br />
danske virksomheder om deres administrative arbejde. Det er<br />
nu gjort to år i træk. Så for første gang er det muligt at få et<br />
indtryk af, hvordan de administrative byrder udvikler sig.<br />
Det ser ud til, at de administrative byrder er stagneret. Blandt<br />
de mindre virksomheder er der tegn på, at byrderne falder. Det<br />
er glædeligt, for det er de små virksomheder, der har de største<br />
problemer med det administrative arbejde. Én af forklaringerne<br />
på denne positive udvikling er, at virksomhederne er blevet<br />
bedre til at bruge de muligheder, som IT <strong>og</strong> Internettet giver.<br />
Det viser, at regeringen gør det rigtige, når den satser på at<br />
udvikle e-administration. Vi er allerede godt i gang med at<br />
indføre LetLøn, som snart vil fritage virksomhederne for en<br />
meget stor del af de administrative byrder, der er forbundet<br />
med at have ansatte. Regeringen vil fortsætte arbejdet med<br />
e-administration, så både virksomhederne <strong>og</strong> de offentlige<br />
myndigheder kan få fuldt udbytte af den teknol<strong>og</strong>iske udvikling<br />
på IT-området.<br />
Samtidig arbejder regeringen på at skabe høj kvalitet i nye love<br />
<strong>og</strong> regler <strong>og</strong> at gøre det lettere for virksomhederne at leve op til<br />
de administrative pligter. Jeg er sikker på, at denne satsning vil<br />
bevirke et markant fald i de administrative byrder i de kommende<br />
år.<br />
Pia Gjellerup<br />
7
<strong>Erhvervslivet</strong> <strong>og</strong><br />
<strong>reguleringen</strong> <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
KAPITEL 1<br />
Love <strong>og</strong> regler spiller en vigtig rolle i et moderne velfærdssamfund.<br />
De er et vigtigt led i at skabe et holdbart samfund, hvor<br />
miljø, social balance <strong>og</strong> gode velfærdsydelser går hånd i hånd<br />
med økonomisk velstand. I de seneste årtier er antallet af nye<br />
love <strong>og</strong> regler vokset betydeligt. Hvert år vedtages der omkring<br />
100 nye love eller lovrevisioner, som direkte påvirker erhvervslivet.<br />
Baggrunden er det stadig mere komplicerede samfund, hvor<br />
nye muligheder <strong>og</strong> problemer hele tiden kalder på ny regulering.<br />
Et omfattende <strong>og</strong> voksende regelsæt stiller store krav til virksomhederne.<br />
De skal forstå <strong>og</strong> overskue regelsættet, <strong>og</strong> de skal<br />
bruge administrative ressourcer på at efterleve det. Derfor er det<br />
helt afgørende, at der er meget høj kvalitet i <strong>reguleringen</strong>. Høj<br />
kvalitet i <strong>reguleringen</strong> vil bl.a. sige, at overflødige love <strong>og</strong> regler<br />
fjernes. At lovene indrettes, så de er lette at håndtere for virksomhederne.<br />
Og endelig at myndighederne tager hensyn til<br />
virksomhederne, når de administrerer love <strong>og</strong> regler.<br />
Det er en stor udfordring at skabe høj kvalitet i <strong>reguleringen</strong>.<br />
Gennem de seneste år har alle vestlige lande sat fokus på denne<br />
udfordring. Også Danmark, hvor regeringen i 1998 lancerede<br />
en samlet strategi for høj kvalitet i <strong>reguleringen</strong>. Strategien er<br />
udbygget <strong>og</strong> videreudviklet i regeringens erhvervspolitiske<br />
oplæg - .dk21 - fra februar <strong>2000</strong> 1 .<br />
Regeringens strategi for at skabe høj kvalitet i <strong>reguleringen</strong> sætter<br />
ind på to områder:<br />
■ Administrative lettelser. Under denne overskrift arbejder<br />
regeringen for at fjerne eller forenkle utidssvarende love <strong>og</strong><br />
regler <strong>og</strong> for at gøre det lettere for virksomhederne at løse de<br />
administrative opgaver. Det sker først <strong>og</strong> fremmest ved at<br />
udnytte de nye teknol<strong>og</strong>iske muligheder til at sikre et effektivt<br />
samspil mellem myndigheder <strong>og</strong> virksomheder.<br />
1 Regeringen, .dk21 – En ny strategi for Danmarks erhvervspolitik, København, februar<br />
<strong>2000</strong>, side 107.<br />
9
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
■ Høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler. Arbejdet under denne overskrift<br />
handler om at udforme nye love <strong>og</strong> regler, så de ikke<br />
pålægger erhvervslivet unødvendige administrative byrder.<br />
Det kræver, at de økonomiske <strong>og</strong> administrative konsekvenser<br />
af lovforslagene belyses grundigt, at alternative former<br />
for regulering bliver undersøgt, <strong>og</strong> at erhvervslivet bliver<br />
inddraget <strong>og</strong> hørt, før der reguleres.<br />
1.1 Administrative lettelser<br />
I .dk21 har regeringen opstillet et pejlemærke for udviklingen i<br />
virksomhedernes administrative byrder. Målet er, at de administrative<br />
byrder skal falde år for år <strong>og</strong> være væsentligt reduceret i<br />
løbet af de næste ti år 2 . Til at måle udviklingen i de administrative<br />
byrder har Erhvervsministeriet udviklet en helt ny metode -<br />
de såkaldte modelvirksomheder. I år er det muligt at præsentere<br />
den første måling af udviklingen i virksomhedernes administrative<br />
byrder med udgangspunkt i modelvirksomhederne.<br />
Modelvirksomhederne er typiske danske virksomheder. Der er<br />
udvalgt ca. 250 virksomheder, som bredt repræsenterer dansk<br />
erhvervsliv. Virksomhederne bliver hvert år interviewet om,<br />
hvor mange ressourcer de bruger på at opfylde de administrative<br />
pligter, som de offentlige myndigheder pålægger dem. På<br />
baggrund af interviewene bliver der opstillet et regnskab over<br />
de administrative byrder for hver enkelt virksomhed.<br />
Modelvirksomhederne blev interviewet første gang i <strong>1999</strong>, <strong>og</strong> i<br />
år er interviewene gentaget. Brugen af modelvirksomheder til at<br />
måle udviklingen i virksomhedernes administrative byrder er<br />
imidlertid en ny <strong>og</strong> uprøvet metode, <strong>og</strong> der knytter sig fortsat<br />
en række problemer til metoden. Et problem er den korte tidshorisont.<br />
Modelvirksomhederne er kun blevet interviewet i to<br />
år. Meget taler for, at de administrative byrder godt kan variere<br />
en del fra til år til år. Derfor er det <strong>og</strong>så vanskeligt at sige n<strong>og</strong>et<br />
håndfast, om udviklingen i de administrative byrder på lidt<br />
længere sigt, på baggrund af de første målinger blandt modelvirksomhederne.<br />
Et andet problem er, at det har været nødvendigt<br />
at udskifte ca. en femtedel af modelvirksomhederne fra det<br />
første til det andet år. Det skyldes, at n<strong>og</strong>le af de virksomheder,<br />
2 Regeringen, .dk21 – En ny strategi for Danmarks erhvervspolitik, København, februar<br />
<strong>2000</strong>, side 112.<br />
10<br />
KAPITEL 1<br />
som indgik i interviewene det første år er ophørt med at eksistere<br />
eller ikke længere ønskede at deltage. Derfor er de erstattet<br />
af nye virksomheder. Det er helt normalt, at virksomheder i en<br />
stikprøve udskiftes, når der laves analyser af udvikling over tid.<br />
Men en nærmere analyse viser, at resultaterne påvirkes af, hvordan<br />
de frafaldne <strong>og</strong> de nye virksomheder inddrages i undersøgelsen,<br />
jf. kapitel 2.<br />
Fremfor at lave ét samlet tal for udviklingen i de administrative<br />
byrder på baggrund af modelvirksomhederne præsenteres der i<br />
år to forskellige beregninger. I den første beregning indgår alle<br />
virksomhederne. I den anden beregning indgår kun de virksomheder,<br />
som både blevet interviewet i år 1 <strong>og</strong> år 2.<br />
I begge beregninger er de administrative byrder i år 1 sat til 100.<br />
Ifølge den første beregning - hvor alle virksomheder er med - er<br />
de administrative byrder faldet fra 100 i år 1 til 91 i år 2. I den<br />
anden beregning - hvor det kun er gengangerne, som indgår -<br />
er de administrative byrder steget en smule fra 100 i år 1 til 102<br />
i år 2.<br />
Sammenholdes de to resultater, er et forsigtigt skøn, at de<br />
administrative byrder er stagneret i perioden fra <strong>1999</strong> til <strong>2000</strong>.<br />
Der er sket et fald i de administrative byrder for de små virksomheder<br />
<strong>og</strong> en stigning for de større virksomheder. Det er d<strong>og</strong><br />
fortsat de små virksomheder, der er mest belastede af de administrative<br />
byrder.<br />
Analyserne viser, at udviklingen i virksomhedernes administrative<br />
byrder er påvirket af flere forhold. Først <strong>og</strong> fremmest synes<br />
anvendelsen af edb <strong>og</strong> Internettet at spille en stor rolle. De små<br />
virksomheder er traditionelt mindre IT-understøttede end de<br />
større, men analyserne viser, at de i stigende omfang er begyndt<br />
at bruge IT til at løse en række af de administrative opgaver.<br />
Samtidig er der med etableringen af indberetning.dk <strong>og</strong> andre<br />
offentlige initiativer åbnet mulighed for, at virksomhederne kan<br />
foretage indberetninger direkte over Internettet. Analyserne af<br />
modelvirksomhederne peger i retning af, at virksomheder, der<br />
anvender Internettet i håndteringen af de administrative pligter,<br />
gennemsnitligt har ca. 25 pct. lavere byrder end virksomheder,<br />
der ikke anvender Internettet. Regeringens satsning på e-administration<br />
synes således at rumme store muligheder for at skabe<br />
administrative lettelser for virksomhederne 3 .<br />
3 E-administration er den samlede overskrift for arbejdet med at udnytte informationsteknol<strong>og</strong>ien<br />
til at gøre samspillet mellem myndigheder <strong>og</strong> virksomheder mere effektivt.<br />
11
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Herudover betyder nye love <strong>og</strong> regler naturligvis <strong>og</strong>så n<strong>og</strong>et for,<br />
hvor store administrative byrder virksomhederne har. Blandt de<br />
nye regler, der ifølge modelvirksomhederne har øget de administrative<br />
byrder, er PVC-loven, nye regler i forbindelse med<br />
transport af farligt gods <strong>og</strong> ny indberetning af CPR-numre.<br />
Omvendt har den mindre hyppige indberetning af moms medført<br />
administrative lettelser for de helt små virksomheder.<br />
1.2 Nye love <strong>og</strong> regler i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Siden 1996 har Erhvervsministeriet hvert år søgt at opgøre de<br />
erhvervsøkonomiske konsekvenser af nye love <strong>og</strong> regler. Det vil<br />
sige de omkostningsmæssige <strong>og</strong> (fra 1997) de administrative<br />
konsekvenser af nye love <strong>og</strong> regler. I folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> er<br />
der vedtaget 89 love <strong>og</strong> lovpakker med konsekvenser for dansk<br />
erhvervsliv 4 . Hertil kommer, at der er gennemført vurderinger af<br />
de administrative konsekvenser af nye bekendtgørelser. De<br />
administrative konsekvenser vurderes blandt andet af Testpanelet<br />
<strong>og</strong> fokuspanelerne.<br />
Opgørelserne af de erhvervsøkonomiske konsekvenser gennemføres,<br />
før lovene fremlægges i Folketinget, eller bekendtgørelserne<br />
udstedes. Derfor er der tale om et skøn over de forventede<br />
konsekvenser. Men det er vigtigt at lave en foreløbig vurdering,<br />
inden love <strong>og</strong> regler træder i kraft. Det giver Folketinget <strong>og</strong><br />
ministrene et fingerpeg om, hvilke konsekvenser reglerne vil få<br />
for erhvervslivet. Hermed har de mulighed for at ændre reglerne,<br />
hvis det ser ud til, at de medfører uforholdsmæssigt store<br />
byrder for erhvervslivet.<br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker med konsekvenser for erhvervslivet<br />
er der lidt flere love, der øger virksomhedernes omkostninger,<br />
end love der sænker dem 5 . Samlet set vurderes lovgivningen i<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> at øge erhvervslivets omkostninger med ca. 0,6 pct.<br />
af lønsummen i den private sektor i 2001, jf. kapitel 3. Hvis der<br />
ses bort fra nedsættelsen af selskabsskatten sidste år, adskiller<br />
udviklingen sig ikke fra de seneste års udvikling i de politisk<br />
bestemte omkostninger.<br />
4 I alt er der vedtaget 105 love med konsekvenser for erhvervslivet. En del af lovene er<br />
vurderet samlet, fordi de indgår i lovpakker, eksempelvis lovpakken om reform af voksenefteruddannelserne.<br />
5 Omkostningerne inkluderer både direkte <strong>og</strong> afledte omkostninger, jf. kapitel 3.<br />
12<br />
KAPITEL 1<br />
Hvorvidt udviklingen i de politisk bestemte omkostninger<br />
påvirker virksomhedernes omkostningskonkurrenceevne,<br />
afhænger først <strong>og</strong> fremmest af, hvordan nye love <strong>og</strong> regler i<br />
andre lande påvirker deres virksomheder. Der er stor sandsynlighed<br />
for, at andre lande <strong>og</strong>så gennemfører nye love <strong>og</strong> regler,<br />
som øger virksomhedernes omkostninger. Men i dag er det kun<br />
Danmark, som opgør omkostningsvirkningen af nye love. Derfor<br />
er det ikke muligt at sige n<strong>og</strong>et om, hvorvidt nye love <strong>og</strong><br />
regler har påvirket danske virksomheders omkostningskonkurrenceevne.<br />
Udover omkostningerne ved nye love <strong>og</strong> regler forsøger man<br />
<strong>og</strong>så at opgøre, hvordan ny lovgivning påvirker virksomhedernes<br />
konkurrenceevne på lidt længere sigt. Det kaldes den strukturelle<br />
konkurrenceevne. Et godt eksempel på forskellen mellem<br />
omkostningskonkurrenceevnen <strong>og</strong> den strukturelle konkurrenceevne<br />
er lov om elektroniske signaturer. På kort sigt betyder<br />
loven, at de virksomheder, som udsteder elektroniske signaturer,<br />
kan få omkostninger i forbindelse med Telestyrelsens tilsyn.<br />
Dermed øges virksomhedernes omkostninger på kort sigt. På<br />
lidt længere sigt medfører loven imidlertid rationaliseringsgevinster<br />
i den enkelte virksomhed, fordi adgangen til sikker elektronisk<br />
kommunikation bliver forbedret. Det medfører igen, at<br />
konkurrenceevnen forbedres. På kort sigt kan en lov således<br />
medføre omkostninger, mens den på lidt længere sigt forbedrer<br />
konkurrenceevnen.<br />
Det er naturligvis yderst vanskeligt at skønne over, hvordan den<br />
enkelte lov påvirker erhvervslivets strukturelle konkurrenceevne.<br />
I år er det derfor <strong>og</strong>så kun muligt at bestemme retningen,<br />
men ikke størrelsen af ændringerne i virksomhedernes strukturelle<br />
konkurrencevene. Samlet set vurderes lovgivningen i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> at bidrage til en mindre forbedring af virksomhedernes<br />
strukturelle konkurrenceevne.<br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker, som er vedtaget i folketingsåret, forventes<br />
62 at have administrative konsekvenser for erhvervslivet.<br />
Hertil kommer 112 bekendtgørelser, som <strong>og</strong>så forventes at have<br />
administrative konsekvenser. Ved vurderingen af de administrative<br />
konsekvenser skelnes der mellem omstillingsbyrder <strong>og</strong><br />
løbende byrder eller lettelser. Mange love <strong>og</strong> bekendtgørelser<br />
medfører omstillingsbyrder, fordi virksomhederne skal forberede<br />
sig på administration af de nye regler.<br />
13
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Af de love <strong>og</strong> bekendtgørelser, som er vedtaget i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>, forventes 106 at medføre omstillingsbyrder for<br />
erhvervslivet. Det er d<strong>og</strong> kun et mindre antal, der forventes at<br />
medføre større omstillingsbyrder.<br />
De nye love <strong>og</strong> regler påvirker <strong>og</strong>så virksomhedernes løbende<br />
administrative arbejde. I år er der flere love <strong>og</strong> bekendtgørelser,<br />
der forventes at medføre byrder end lettelser. Nye love <strong>og</strong> regler<br />
fra folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> skønnes derfor isoleret set at medføre<br />
nye administrative byrder for virksomhederne, men det<br />
betyder ikke i sig selv, at virksomhedernes samlede administrative<br />
byrder vil stige til næste år.<br />
Laves der fx forenklinger i eksisterende love <strong>og</strong> regler eller gennemføres<br />
nye initiativer, som giver virksomhederne mulighed<br />
for at lave indberetninger via Internettet, kan de samlede administrative<br />
byrder sagtens falde, fordi virksomhederne får mulighed<br />
for at håndtere de administrative pligter mere effektivt.<br />
Således bliver virksomhedernes administrative byrder påvirket<br />
af en række andre forhold end vedtagelsen af nye love <strong>og</strong> regler.<br />
1.3 Regeringens indsats for at skabe<br />
kvalitet i <strong>reguleringen</strong><br />
Siden lanceringen af regeringens strategi for kvalitet i <strong>reguleringen</strong><br />
er der taget en lang række initiativer inden for de to områder<br />
nævnt ovenfor administrative lettelser <strong>og</strong> høj kvalitet i nye<br />
love <strong>og</strong> regler. Med regeringens nye erhvervsstrategi - .dk21 - er<br />
det planen at sætte yderligere fart på arbejdet, som det fremgår<br />
af kapitel 4.<br />
Administrative lettelser<br />
Resultaterne fra modelvirksomhederne viser, at mange virksomheder<br />
er gode til at drage nytte af IT, <strong>og</strong> at IT spiller en afgørende<br />
rolle for omfanget af det administrative arbejde. Danmark<br />
har i flere år været førende i internationale sammenligninger,<br />
når det gælder om at udvikle tilbud til virksomhederne, så de<br />
kan opnå administrative lettelser ved at anvende IT. Med .dk21<br />
14<br />
KAPITEL 1<br />
har regeringen besluttet at styrke indsatsen for at gøre den<br />
offentlige administration elektronisk. Arbejdet - der sker under<br />
overskriften e-administration - skal sikre, at virksomhederne<br />
kan få fuldt udbytte af deres IT-investeringer, <strong>og</strong>så på det administrative<br />
område.<br />
Et af de initiativer, der bringer Danmark i front på området, er<br />
regeringens beslutning om at oprette LetLøn. LetLøn bygger på<br />
den mest avancerede form for elektronisk indberetning, <strong>og</strong> skal<br />
gøre det lettere for virksomhederne at foretage de indberetninger,<br />
der er knyttet til lønområdet. Oplysningerne til myndighederne<br />
samles automatisk i virksomhedernes lønsystem. Herefter<br />
skal virksomhederne blot godkende, at oplysningerne sendes til<br />
et modtagecenter, som sørger for at sende dem videre til de rette<br />
myndigheder i rette tid. Fra 2003 vil modtagecenteret <strong>og</strong>så kunne<br />
foretage beregninger af A-skat, ATP, lønindeholdelse mv. for<br />
de virksomheder, der ønsker det. På den måde kan virksomhederne<br />
blive fri for en stor del af de administrative opgaver, der<br />
belaster dem på lønområdet.<br />
Et andet eksempel er internetsiden www.indberetning.dk,der<br />
ikke alene giver overblik over mulighederne for at hente blanketter,<br />
vejledninger mv. ned fra Internettet. Ved hjælp af siden<br />
kan virksomhederne <strong>og</strong>så indberette <strong>og</strong> indbetale til myndighederne<br />
elektronisk. Tjenesten er åben døgnet rundt, <strong>og</strong> er hele<br />
tiden under udvikling. Myndighederne vil <strong>og</strong>så blive bedre til at<br />
dele de oplysninger, som virksomhederne indsender. På den<br />
måde kan det sikres, at virksomhederne kun skal indberette<br />
oplysningerne én gang.<br />
Regeringen har <strong>og</strong>så arbejdet med en række initiativer for at<br />
forenkle eksisterende love <strong>og</strong> regler <strong>og</strong> for at tage større hensyn<br />
til virksomhederne ved myndighedernes administration af reglerne.<br />
Endelig arbejder regeringen for at udvikle nye måder at<br />
hjælpe virksomhederne til at løse de administrative opgaver, jf.<br />
kapitel 4. N<strong>og</strong>le af de vigtigste resultater af regeringens indsats<br />
for at skabe administrative lettelser er beskrevet i boks 1.1.<br />
15
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Boks 1.1 Resultater af arbejdet for at skabe<br />
administrative lettelser<br />
■ En række myndigheder har forenklet deres administration<br />
af reglerne, så det bliver lettere for virksomhederne at<br />
udføre det administrative arbejde. Blandt de vigtigste<br />
forenklingsinitiativer er:<br />
16<br />
- Fødevareministeriet har indført et fælles ansøgningsskema<br />
for økol<strong>og</strong>i- <strong>og</strong> hektarstøtte. Tidligere skulle der<br />
indsendes separate ansøgningsskemaer til forskellige<br />
myndigheder. Da landbrugerne ofte indsender begge<br />
disse blanketter, er det en administrativ lettelse, at blanketterne<br />
nu er samlet.<br />
- Det er blevet nemmere at søge om tilskud til energibesparelser.<br />
Ansøgningsskemaerne er blevet mere overskuelige<br />
<strong>og</strong> kan hentes på Internettet.<br />
- Lov om virksomhedsservice forpligter kommunerene<br />
til at yde gratis administrativ bistand til virksomheder,<br />
der ansætter personer på særlige vilkår (fx flexjob).<br />
Dette gør det lettere for virksomhederne at overskue <strong>og</strong><br />
anvende de forskellige ordninger.<br />
■ E-administration: Regeringen har besluttet at forbedre<br />
kommunikationen mellem virksomheder <strong>og</strong> myndigheder<br />
ved at udnytte de muligheder, som informationsteknol<strong>og</strong>ien<br />
giver. Regeringen har allerede iværksat udviklingen<br />
af LetLøn, der vil gøre virksomhedernes indberetninger<br />
af lønoplysninger væsentligt lettere fra 2002. Desuden<br />
er Indberetning.dk blevet udbygget, <strong>og</strong> der er skabt<br />
en ny søgefunktion.<br />
■ Administrative konsulenter: Der er gennemført et forsøg<br />
med at udvikle virksomhedernes administrative kompetencer.<br />
Forsøget har givet positive resultater, idet mange<br />
virksomheder har oplevet, at det administrative arbejde<br />
er blevet lettere, efter at en konsulent har gennemgået<br />
virksomhedens arbejdsgange <strong>og</strong> foreslået forbedringer.<br />
■ Fra 1. januar <strong>2000</strong> er det blevet muligt for virksomhederne<br />
at bruge ErhvervsService - dvs. at overlade deres<br />
administrative arbejde til en serviceleverandør. Den 1.<br />
oktober <strong>2000</strong> gjorde mere end 10.000 virksomheder brug<br />
af ErhvervsService.<br />
Høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler<br />
I .dk21 har regeringen opstillet et pejlemærke for arbejdet med<br />
at skabe høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler. Målet er, at Danmark<br />
inden 2010 skal blive blandt de fem bedste lande i OECD til at<br />
skabe høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler 6 .<br />
Det kræver en indsats på flere områder. Først <strong>og</strong> fremmest er<br />
det afgørende at opbygge et godt <strong>og</strong> konstruktivt samarbejde<br />
mellem erhvervslivet <strong>og</strong> myndighederne om udformningen af<br />
nye love <strong>og</strong> regler. <strong>Erhvervslivet</strong> skal inddrages aktivt, når nye<br />
love <strong>og</strong> regler bliver til. Herudover er det naturligvis vigtigt, at<br />
fordele <strong>og</strong> ulemper ved nye love <strong>og</strong> regler altid analyseres grundigt.<br />
I den sammenhæng skal alternative former for regulering -<br />
som fx frivillige aftaler - vurderes.<br />
På alle disse områder har regeringen taget en række initiativer.<br />
Der er skabt en fast procedure for, hvordan de administrative<br />
konsekvenser af nye love <strong>og</strong> regler skal vurderes. Det sker bl.a. i<br />
Testpanelet <strong>og</strong> fokuspanelerne. Regeringen har besluttet, at<br />
alternativ regulering skal bruges i større omfang, så det bliver<br />
lettere for virksomhederne at leve op til myndighedernes krav.<br />
Endelig er der lavet forskellige vejledninger, som skal sikre, at<br />
nye love <strong>og</strong> regler har en høj kvalitet. De forskellige initiativer<br />
har allerede ført til en række konkrete resultater, som er beskrevet<br />
i boks 1.2.<br />
Boks 1.2 Resultater af arbejdet for at skabe høj<br />
kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler<br />
KAPITEL 1<br />
■ Erhvervsministeriet har etableret en enhed for erhvervsregulering<br />
med henblik på at koordinere kompetencerne<br />
indenfor alternativ regulering <strong>og</strong> vurdering af nye reglers<br />
administrative <strong>og</strong> økonomiske konsekvenser. Det er <strong>og</strong>så<br />
her, det løbende arbejde med at forenkle de eksisterende<br />
love <strong>og</strong> regler finder sted. Herved bliver det lettere for de<br />
øvrige myndigheder at få målrettet rådgivning om, hvordan<br />
der skabes høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler.<br />
■ Erhvervsministeriet har udgivet en manual om vurdering<br />
af administrative konsekvenser for erhvervslivet.<br />
Erhvervsministeriet har desuden udgivet en vejledning om,<br />
hvornår <strong>og</strong> hvordan alternativ regulering kan benyttes.<br />
6 Regeringen, .dk21 – En ny strategi for Danmarks erhvervspolitik, København, februar<br />
<strong>2000</strong>, side 110.<br />
17
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
■ En række nye love gør det lettere for virksomhederne at<br />
udføre det administrative arbejde. Blandt de vigtigste<br />
kan nævnes:<br />
18<br />
- Lov om visse betalingsmidler betyder en forenkling for<br />
udstedere af betalingskort. Fremover bliver det lettere<br />
at anmelde <strong>og</strong> ændre et betalingssystem, <strong>og</strong> udstedere<br />
har større frihed, når de skal udarbejde det informationsmateriale,<br />
forbrugerne modtager, når de tilmelder<br />
sig et betalingssystem.<br />
- Ny lov om radio- <strong>og</strong> teleterminaludstyr <strong>og</strong> elektromagnetiske<br />
forhold betyder en forenklet procedure for<br />
virksomheder, der ønsker at få godkendt radio- <strong>og</strong> teleterminaludstyr.<br />
■ I flere tilfælde er der sket forbedringer af nye love som<br />
følge af høringssvar fra erhvervslivet <strong>og</strong> de konsekvensvurderinger,<br />
som er foretaget af Testpanelet <strong>og</strong> fokuspanelerne.<br />
Blandt eksemplerne kan nævnes:<br />
- Forslaget om ændring af markedsføringsloven blev<br />
ændret, så virksomheder, der vil benytte sig af direkte<br />
markedsføring, får lettere ved at leve op til de krav om<br />
forbrugerbeskyttelse, som blev indført i loven. Det endelige<br />
forslag betyder, at virksomhederne kan få en færdig<br />
liste fra CPR-registret over kunder, der har frabedt sig<br />
direkte henvendelser. Oprindeligt skulle virksomhederne<br />
i hvert enkelt tilfælde meddele CPR-registret, hvem de<br />
planlagde at rette henvendelse til. Virksomhederne kan<br />
d<strong>og</strong> fortsat vælge at rette henvendelse til CPR-registret<br />
<strong>og</strong> få oplyst, om en bestemt kreds af personer har frabedt<br />
sig direkte markedsføring.<br />
- I forslaget til PVC-loven blev et krav om lageropgørelse<br />
fjernet for en gruppe virksomheder. Desuden træder<br />
loven i kraft et halvt år senere end oprindeligt planlagt,<br />
så virksomhederne får bedre tid til at ændre deres regnskabspr<strong>og</strong>rammer.<br />
KAPITEL 1<br />
Regeringens strategi for at skabe kvalitet i <strong>reguleringen</strong> er hele<br />
tiden under udvikling. Regeringen vil bruge sine pejlemærker til<br />
at vurdere, om udviklingen har den ønskede kraft <strong>og</strong> retning.<br />
Sammen med erhvervslivet vil regeringen løbende føje nye initiativer<br />
til strategien for at sikre, at målsætningerne bliver opfyldt.<br />
Resultaterne fra modelvirksomhederne viser, at de administrative<br />
byrder er stagnerende. Det er regeringens mål, at byrderne<br />
skal begynde at falde i de kommende år. Initiativerne inden for<br />
e-administration vil hjælpe med at give såvel virksomhederne<br />
som det offentlige større udbytte af den teknol<strong>og</strong>iske udvikling<br />
på IT-området. Arbejdet med at skabe administrative lettelser<br />
for virksomhederne <strong>og</strong> høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler vil føre<br />
til, at det bliver lettere for virksomhederne at leve op til de<br />
administrative pligter, som myndighederne pålægger dem.<br />
19
Udviklingen i de<br />
administrative byrder i<br />
typiske danske<br />
virksomheder<br />
Regeringen har hvert år siden 1997 opgjort virksomhedernes<br />
forventninger til de administrative konsekvenser af nye forslag<br />
til love <strong>og</strong> regler. Opgørelserne udarbejdes på baggrund af<br />
målinger foretaget i Erhvervsministeriets Testpanel <strong>og</strong> fokuspaneler.<br />
I n<strong>og</strong>le tilfælde vurderer ministerierne selv de administrative<br />
konsekvenser for virksomhederne. Metoden kaldes ekspertvurderinger<br />
1 .<br />
Målingerne i Testpanelet <strong>og</strong> fokuspanelerne er vigtige redskaber<br />
i det lovforberedende arbejde. Panelerne er en del af regeringens<br />
strategi om høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler. Målingerne er med<br />
til at gøre politikere <strong>og</strong> embedsmænd opmærksomme på, hvordan<br />
lovforslag eller udkast til bekendtgørelser forventes at<br />
påvirke virksomhedernes administrative arbejde. Målingerne<br />
fører i n<strong>og</strong>le tilfælde til, at et lovforslag eller en bekendtgørelse<br />
ændres.<br />
De administrative byrder <strong>og</strong> lettelser, der hvert år måles i Testpanelet<br />
<strong>og</strong> fokuspanelerne, er imidlertid ikke udtryk for udviklingen<br />
i de faktiske administrative byrder i virksomhederne.<br />
Det skyldes bl.a., at det naturligvis er vanskeligt at vurdere,<br />
hvordan en lov eller bekendtgørelse påvirker virksomhedernes<br />
administrative arbejde, før den rent faktisk er ført ud i livet. Og<br />
det skyldes, at udviklingen i de administrative byrder ikke kun<br />
afhænger af de nye love <strong>og</strong> regler, der hvert år vedtages. Udviklingen<br />
i de faktiske administrative byrder afhænger <strong>og</strong>så af en<br />
række andre forhold.<br />
1 Testpanelet, fokuspanelerne <strong>og</strong> ekspertvurderinger er beskrevet i kapitel 3.<br />
KAPITEL 2<br />
21
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
For det første påvirkes udviklingen i de administrative byrder<br />
af, i hvilket omfang de love <strong>og</strong> regler, der har eksisteret i flere år,<br />
bliver forenklet <strong>og</strong> forbedret. Love <strong>og</strong> regler, der ikke længere er<br />
tidssvarende, skal ændres eller fjernes, <strong>og</strong> når det sker, påvirkes<br />
det administrative arbejde i virksomhederne 2 .<br />
For det andet har ændringer i de offentlige myndigheders administration<br />
af love <strong>og</strong> regler <strong>og</strong>så betydning for udviklingen i de<br />
administrative byrder. Administrationen kan variere mellem<br />
såvel lovområder som mellem myndigheder. Der kan eksempelvis<br />
være forskel i måden, som forskellige kommuner administrerer<br />
en bestemt regel på. Udviklingen i de administrative byrder<br />
påvirkes således af, om administrationen af love <strong>og</strong> regler<br />
med tiden gøres mere effektiv, fleksibel <strong>og</strong> i sidste ende mere<br />
hensynsfuld over for virksomhederne.<br />
For det tredje kan ændringer i virksomhedernes måde at håndtere<br />
lovgivningen på påvirke udviklingen i de administrative<br />
byrder. En virksomhed kan for eksempel vælge at overlade sine<br />
administrative opgaver til en revisor eller at ansætte administrativt<br />
personale. Det kan <strong>og</strong>så være, at det administrative arbejde<br />
før blev udført med papir <strong>og</strong> kuglepen <strong>og</strong> nu udføres på computer.<br />
Håndteringen siger med andre ord n<strong>og</strong>et om den administrative<br />
effektivitet i virksomheden. Analyser viser, at den stigende<br />
brug af edb <strong>og</strong> Internet betyder, at virksomhederne bliver<br />
bedre til at håndtere love <strong>og</strong> regler, <strong>og</strong> dermed bruger mindre<br />
tid på det 3 .<br />
Der er med andre ord en lang række forhold, der påvirker<br />
udviklingen i de faktiske administrative byrder – <strong>og</strong> de behøver<br />
ikke alle pege i samme retning. Nye love <strong>og</strong> regler for erhvervslivet<br />
vil ofte på kort sigt betyde nye administrative byrder, fordi<br />
virksomhederne skal omstille sig til de nye forhold. Ændringer i<br />
virksomhedernes håndtering af de administrative opgaver vil<br />
omvendt typisk gå i retning af mere effektiv håndtering –<br />
eksempelvis på grund af større administrativ erfaring <strong>og</strong> brug<br />
af IT.<br />
For at få et billede af udviklingen i de faktiske administrative<br />
byrder for erhvervslivet har Erhvervsministeriet udviklet en helt<br />
ny metode, modelvirksomheder.<br />
2 Der foretages hvert år ændringer i love <strong>og</strong> regler. Disse ændringer giver sig udslag i nye<br />
love <strong>og</strong> regler. N<strong>og</strong>le af ændringerne har specifikt til formål at forenkle eller forbedre<br />
reglerne.<br />
3 PLS Consult, Administrative byrder for erhvervslivet i Danmark – år 1, marts <strong>2000</strong>.<br />
22<br />
KAPITEL 2<br />
I figur 2.1 illustreres forskellen mellem målingerne i modelvirksomheder,<br />
Testpanelet <strong>og</strong> fokuspanelerne.<br />
Figur 2.1 Målinger i modelvirksomheder, Testpanelet<br />
<strong>og</strong> fokuspanelerne<br />
Virksomhedernes<br />
håndtering af<br />
love <strong>og</strong> regler<br />
Offentlig<br />
administration af<br />
love <strong>og</strong> regler<br />
Andre forhold<br />
(måles ikke)<br />
Det måler<br />
modelvirksomhederne<br />
Nye love<br />
<strong>og</strong> regler<br />
Det måler<br />
Testpanelet <strong>og</strong> fokuspanelerne<br />
Eksisterende<br />
love <strong>og</strong> regler<br />
Forventninger til<br />
nye forslag til<br />
love <strong>og</strong> regler<br />
(måles)<br />
2.1 Modelvirksomheder er typiske<br />
danske virksomheder<br />
Modelvirksomhederne er typiske danske virksomheder. Der er<br />
lagt vægt på at analysere flest mulige virksomhedstyper <strong>og</strong> dermed<br />
flest mulige måder at håndtere love <strong>og</strong> regler på.<br />
I modelvirksomhederne bliver det analyseret, hvordan det samlede<br />
sæt af love <strong>og</strong> regler, som virksomhederne er underlagt,<br />
påvirker de administrative byrder. Samtidig belyses både det<br />
offentliges måde at administrere love <strong>og</strong> regler på samt virksomhedernes<br />
måde at håndtere de administrative pligter på.<br />
23
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Analysen af modelvirksomheder omfatter ca. 250 danske virksomheder.<br />
Modelvirksomhederne tegner et bredt billede af<br />
dansk erhvervsliv. Da modelvirksomhederne kun udgør et forholdsvis<br />
lille antal virksomheder, er de statistiske usikkerheder<br />
for store til, at resultaterne fra modelvirksomheder kan opregnes<br />
til et samlet tal for de administrative byrder for hele<br />
erhvervslivet.<br />
Målingerne i modelvirksomhederne kan d<strong>og</strong> med tiden give et<br />
fingerpeg om tendensen på samfundsniveau. Modelvirksomhederne<br />
kan indikere, i hvilken retning udviklingen i de administrative<br />
byrder bevæger sig for erhvervslivet som helhed.<br />
2.2 Metoden bag modelvirksomheder<br />
Modelvirksomhederne er udvalgt på baggrund af en større<br />
undersøgelse af, hvilke forhold der har betydning for de administrative<br />
byrder i danske virksomheder 4 . Foruden branchetilhørsforhold<br />
<strong>og</strong> størrelse drejer det sig bl.a. om, i hvilket omfang<br />
virksomheden bruger edb, har administrativt personale <strong>og</strong> bruger<br />
rådgivning fra revisorer <strong>og</strong> brancheorganisationer.<br />
Modelvirksomhederne interviewes én gang om året. På baggrund<br />
af interviewene opstilles hvert år et regnskab over virksomhedernes<br />
administrative byrder. Ved at sammenligne byrderegnskaberne<br />
fra år til år kan man få et indtryk af udviklingen i<br />
de faktiske administrative byrder. Indsamlingen af data i modelvirksomhederne<br />
er beskrevet i boks 2.1.<br />
Boks 2.1 Dataindsamlingen i modelvirksomheder<br />
Dataindsamlingen i modelvirksomheder foregår på to måder:<br />
Byrderegnskaber: For alle modelvirksomhederne opstilles<br />
hvert år et regnskab over de faktiske administrative byrder i<br />
de enkelte virksomheder.<br />
■ I byrderegnskabet sondres der for det første mellem<br />
administrative opgaver <strong>og</strong> byrder. Først opgøres de administrative<br />
opgaver, dvs. virksomhedens samlede administrative<br />
aktiviteter. Dernæst udregnes de administrative<br />
byrder ud fra virksomhedernes skøn over den andel af<br />
de administrative opgaver, som følger af krav fra det<br />
offentlige.<br />
4 Udvælgelsesmetoden er beskrevet i bilag 3 i ”<strong>Erhvervslivet</strong> <strong>og</strong> <strong>reguleringen</strong> 1998/99”.<br />
24<br />
KAPITEL 2<br />
■ For det andet opgøres regnskabet ud fra internt <strong>og</strong> eksternt<br />
forbrug af ressourcer. Internt forbrug er den tid,<br />
som virksomheden selv anvender på løsningen af de<br />
administrative opgaver. Dette forbrug omregnes til kroner<br />
ved at gange det anslåede timetal med den gennemsnitlige<br />
timeløn for de administrative medarbejdere i<br />
virksomheden. Eksternt forbrug er i stedet de udgifter,<br />
som virksomheden har til ekstern bistand (fx revisor) i<br />
forbindelse med løsningen af de administrative opgaver.<br />
■ For det tredje sondres der inden for opdelingen i administrative<br />
opgaver/byrder mellem fem forskellige administrative<br />
hovedposter: løn <strong>og</strong> personale, regnskab, produktion,<br />
omsætning <strong>og</strong> andre ad hoc byrder.<br />
Formålet med byrderegnskaberne er at kunne følge udviklingen<br />
i de administrative byrder over tid. For ca. 200 af<br />
modelvirksomhederne opstilles byrderegnskabet på baggrund<br />
af et telefoninterview. For de resterende ca. 50<br />
modelvirksomheder opstilles byrderegnskabet i forbindelse<br />
med et personligt interview.<br />
Casebeskrivelser: For ca. 50 modelvirksomheder gennemføres<br />
hvert år et to timer langt personligt interview. På baggrund<br />
af interviewet udarbejdes en casebeskrivelse af virksomheden.<br />
Casebeskrivelsen handler om virksomhedens<br />
håndtering af de administrative opgaver – <strong>og</strong> hvilke administrative<br />
ændringer, der er sket i virksomheden siden sidste<br />
år. Formålet med casebeskrivelsen er at få mere kvalitative<br />
forklaringer på udviklingen i de faktiske administrative byrder.<br />
Casebeskrivelsen sendes efterfølgende til godkendelse i<br />
virksomheden.<br />
25
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Det primære fokus i analysen af modelvirksomhederne er de<br />
faktiske administrative byrder. De faktiske administrative byrder<br />
må ikke forveksles med de oplevede administrative byrder. Dvs.<br />
om virksomhederne føler sig belastede af krav fra det offentlige.<br />
En analyse af modelvirksomhederne viser, at sammenhængen<br />
mellem de faktiske <strong>og</strong> de oplevede administrative byrder ikke er<br />
entydig. Overordnet er sammenhængen, at jo større de faktiske<br />
byrder er i en virksomhed, jo mere føler virksomheden sig belastet.<br />
Men blandt virksomhederne er der adskillige eksempler på,<br />
at en virksomhed med lave faktiske byrder godt kan opleve byrderne<br />
som meget belastende, mens andre virksomheder med<br />
høje faktiske administrative byrder ikke oplever håndteringen af<br />
byrderne som belastende 5 .<br />
Brugen af modelvirksomheder til at måle udviklingen i virksomhedernes<br />
administrative byrder er en ny <strong>og</strong> uprøvet metode.<br />
Derfor er der <strong>og</strong>så en række usikkerhedselementer, som<br />
betyder, at man skal være forsigtig med at drage alt for håndfaste<br />
konklusioner på baggrund af undersøgelsen.<br />
Et usikkerhedselement er, at det ikke er muligt helt at udelukke<br />
et vist subjektivt element i byrderegnskaberne. Virksomhedernes<br />
holdninger til det offentlige kan påvirke angivelsen af, hvor<br />
store administrative byrder de siger, at de har. Det betyder, at de<br />
faktiske administrative byrder – som begrebet anvendes i rapporten<br />
– alene må betragtes som en tilnærmelse af de byrder,<br />
som virksomhederne objektivt set er pålagt af det offentlige. Et<br />
fuldkommen objektivt billede af de faktiske byrder vil man formentlig<br />
aldrig kunne opnå.<br />
Et andet usikkerhedselement er, at modelvirksomhederne kun<br />
er blevet interviewet i to år. En tidsserie på kun to år er meget<br />
kort. Det kan fx ikke udelukkes, at de faktiske administrative<br />
byrder i et år kan være påvirket af n<strong>og</strong>le specielle omstændigheder,<br />
fx omstillingsbyrder som følge af nye love <strong>og</strong> regler. De<br />
administrative byrder kan således godt vise en faldende tendens<br />
over en længere årrække, men være stigende mellem to år.<br />
5 PLS Consult, Administrative byrder for erhvervslivet i Danmark – år 1, marts <strong>2000</strong>.<br />
26<br />
KAPITEL 2<br />
Hertil kommer, at der mellem det første <strong>og</strong> andet år er sket en<br />
større udskiftning blandt modelvirksomhederne. 59 af modelvirksomhederne<br />
fra år 1 har – af forskellige årsager – valgt at<br />
forlade undersøgelsen 6 . Disse er blevet udskiftet med 56 nye<br />
modelvirksomheder i år 2 7 .<br />
Udskiftning blandt modelvirksomhederne er ikke i sig selv problematisk.<br />
Frafald er et naturligt element i analyser af udvikling<br />
over tid. En nærmere analyse af de frafaldne <strong>og</strong> nytilkomne<br />
virksomheder viser imidlertid, at resultaterne afhænger af, hvordan<br />
virksomhederne inddrages i undersøgelsen.<br />
Fremfor at drage alt for håndfaste konklusioner på baggrund af<br />
data, der fortsat indeholder visse usikkerhedsmomenter, har<br />
Erhvervsministeriet i år valgt at præsentere to forskellige måder<br />
at analysere modelvirksomhederne.<br />
2.3 To tilgange til analysen af<br />
udviklingen i de faktiske<br />
administrative byrder<br />
En måde at analysere udviklingen i de faktiske administrative<br />
byrder er at se på udviklingen i de administrative byrder blandt<br />
alle modelvirksomhederne. Dvs. inklusive de 59 frafaldne virksomheder<br />
i år 1 <strong>og</strong> de 56 nye virksomheder i år 2. Denne tilgang<br />
kaldes i det følgende ’tilgang I’. En anden måde er at se på<br />
udviklingen i de faktiske administrative byrder hos de virksomheder,<br />
der er blevet interviewet i begge år (gengangerne).Dvs.<br />
eksklusive de 59 frafaldne virksomheder i år 1 <strong>og</strong> de 56 nye virksomheder<br />
i år 2. Denne måde kaldes i det følgende ’tilgang II’.<br />
6 Årsagen til at virksomhederne har valgt ikke at deltage i undersøgelsen igen i år er bl.a.,<br />
at de er ophørt med at eksistere eller mangler tid.<br />
7 År 1 dækker over perioden august 1998 – august <strong>1999</strong>, <strong>og</strong> år 2 dækker over perioden<br />
august <strong>1999</strong> - august <strong>2000</strong>.<br />
27
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Fordelen ved at fokusere på alle modelvirksomhederne (tilgang<br />
I) er, at stikprøven fortsat er repræsentativ for dansk erhvervsliv.<br />
Det skyldes, at de virksomheder, der er faldet fra, er udskiftet<br />
med virksomheder, der generelt ligner dem med hensyn til de<br />
forhold, der har en betydning for de faktiske administrative<br />
byrder, bl.a. antal ansatte, administrative kompetencer <strong>og</strong> brug<br />
af IT. Ulempen er, at udskiftningen var karakteriseret af, at de<br />
frafaldne virksomheder generelt havde højere administrative<br />
byrder end gennemsnittet af virksomheder i år 1. Omvendt havde<br />
de nye virksomheder generelt lavere administrative byrder<br />
end gennemsnittet af virksomhederne i år 2.<br />
Fordelen ved alene at fokusere på gengangerne af modelvirksomhederne<br />
(tilgang II) er, at de har deltaget i undersøgelsen i<br />
begge år. Ulempen er derimod, at frafaldet af virksomheder<br />
påvirker stikprøvens repræsentativitet.<br />
Usikkerhederne i målemetoderne illustrerer, at der er behov for<br />
yderligere at udvikle metoderne til at analysere udviklingen i de<br />
faktiske administrative byrder.<br />
Ambitionen er at præsentere et mere sikkert mål for udviklingen<br />
i de faktiske administrative byrder til næste år. Styrkerne <strong>og</strong><br />
svaghederne ved metoden vil i det kommende år blive overvejet<br />
nærmere med henblik på at vælge en af tilgangene.<br />
2.4 Udviklingen i de faktiske<br />
administrative byrder<br />
Udviklingen i de faktiske administrative byrder præsenteres i<br />
det følgende som indekstal. Indekstallene er beregnet på baggrund<br />
af de faktiske administrative byrder i kroner pr. ansat i<br />
virksomhederne 8 . De administrative byrder er i det første år sat<br />
til indeks 100, hvorefter udviklingen i de administrative byrder<br />
beregnes som den procentvise ændring i år 2 set i forhold til det<br />
første år. Et tal under 100 betyder således, at de administrative<br />
byrder er faldet, mens et tal over 100 betyder, at byrderne er<br />
steget.<br />
8 Beregningerne er foretaget for den gennemsnitlige virksomhed. Der er i beregningerne<br />
<strong>og</strong>så korrigeret for udviklingen i lønninger <strong>og</strong> priser mellem år 1 <strong>og</strong> 2. Lønindekset for<br />
den private sektor er ifølge Danmarks Statistik steget med 3,6 pct. mellem <strong>1999</strong> <strong>og</strong> <strong>2000</strong>.<br />
Forbrugerprisindekset er i samme periode steget med 3,3 pct. Førstnævnte bruges i forhold<br />
til modelvirksomhedernes interne timepris. Sidstnævnte bruges i forhold til virksomhedernes<br />
udgifter til ekstern bistand.<br />
28<br />
KAPITEL 2<br />
Hvis der fokuseres på alle modelvirksomhederne (tilgang I)<br />
tyder det på, at de administrative byrder er faldet fra indeks 100<br />
i år 1 til 91 i år 2. Hvis der derimod alene fokuseres på de<br />
modelvirksomheder, der har deltaget i undersøgelsen i begge år<br />
(tilgang II) tyder det på, at de administrative byrder er steget en<br />
smule fra indeks 100 i år 1 til 102 i år 2.<br />
Udskiftningen blandt modelvirksomhederne betyder d<strong>og</strong>, at der<br />
bør tages forbehold for begge resultater. De frafaldne virksomheder<br />
havde større administrative byrder end de øvrige virksomheder<br />
i år 1. Modsat havde de nye virksomheder, der er<br />
kommet til i år 2, lavere administrative byrder end de øvrige i<br />
år 2.<br />
Hvis de frafaldne virksomheder var blevet i undersøgelsen, ville<br />
resultatet efter al sandsynlighed være blevet lavere end indekstal<br />
102 i år 2. Det skyldes, at de frafaldne virksomheder havde investeret<br />
betydeligt mere i IT end de øvrige virksomheder i år 1,<br />
med henblik på at håndtere administrative krav fra det offentlige.<br />
Disse investeringer afskrives ikke, men indregnes fuldt i byrderegnskabet<br />
i det år, hvor de foretages. De frafaldne virksomheder<br />
ville efter al sandsynlighed ikke have haft tilsvarende ITinvesteringer<br />
i år 2, hvorved deres byrdeniveau ville være faldet.<br />
Samtidig ville de formentlig være blevet mere effektive i det<br />
administrative arbejde som følge af IT-investeringerne.<br />
Omvendt ville de administrative byrder antagelig ikke være faldet<br />
til indeks 91 i år 2, hvis de frafaldne virksomheder <strong>og</strong>så havde<br />
deltaget i undersøgelsen i det andet år. Det skyldes, at byrderne<br />
i de frafaldne virksomheder næppe ville være faldet til det<br />
samme lave niveau som hos de nye virksomheder.<br />
Sammenholdes resultaterne fra de to forskellige måder at analysere<br />
udviklingen i de administrative byrder på, er en forsigtig<br />
konklusion, at de administrative byrder er stagneret i perioden<br />
fra <strong>1999</strong> til <strong>2000</strong>.<br />
Det er ikke i sig selv problematisk, at de to tilgange viser to forskellige<br />
udviklingstræk, blot resultaterne nuanceres <strong>og</strong> – som<br />
ovenfor – tolkes varsomt. Begge tilgange er påvirket af måleusikkerhederne,<br />
udskiftningen blandt modelvirksomhederne, <strong>og</strong><br />
af at de kun omfatter to år.<br />
Udviklingen i de faktiske administrative byrder kan nuanceres i<br />
forhold til en række faktorer, der har betydning for udviklingen.<br />
Det sker i det følgende.<br />
29
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Modelvirksomhedernes placering i fire byrdeintervaller<br />
Den overordnede udvikling i de faktiske administrative byrder<br />
fra år 1 til år 2 kan være påvirket af mange ting. Den kan fx<br />
dække over, at n<strong>og</strong>le få virksomheder har fået meget store<br />
administrative byrder eller lettelser siden sidste år. For at undersøge<br />
dette har Erhvervsministeriet opdelt modelvirksomhederne<br />
i fire byrdeintervaller efter størrelsen af deres faktiske administrative<br />
byrder i kr. pr. ansat i år 1 9 .<br />
I hvert af de fire intervaller er der i år 1 placeret 25 pct. af<br />
modelvirksomhederne. Ved at placere modelvirksomhederne ud<br />
fra deres faktiske administrative byrder i år 2 i de samme fire<br />
intervaller, fås et indtryk af udviklingen i byrderne for de enkelte<br />
virksomheder.<br />
Hvis en virksomheds faktiske administrative byrder eksempelvis<br />
er faldet fra 10.000 kr. pr. ansat i år 1 til 8.000 kr. pr. ansat i år 2,<br />
vil virksomheden i år 2 være placeret i et lavere byrdeinterval.<br />
Af nedenstående figur 2.2 <strong>og</strong> 2.3 fremgår det, at der i år 2 er<br />
relativt flere virksomheder, der placerer sig i det laveste byrdeinterval<br />
end i år 1 10 . Ved tilgang I (figur 2.2) placerer 32 pct. af<br />
virksomhederne sig i år 2 i det laveste byrdeinterval, mens det<br />
ved tilgang II (figur 2.3) er tilfældet for 29 pct. af virksomhederne.<br />
På samme tid er der relativt færre af virksomhederne,<br />
der befinder sig i de højere byrdeintervaller.<br />
9 Da modelvirksomhederne kun udgør et forholdsvist lille antal virksomheder (ca. 250),<br />
er de statistiske usikkerheder for store til, at der på baggrund af intervalinddelingen kan<br />
opregnes til et samlet tal for de administrative byrder for hele erhvervslivet.<br />
10 Intervallerne for år 1 er forskellige i figur 2.2 <strong>og</strong> 2.3, idet de hhv. er opgjort for alle<br />
modelvirksomhederne i år 1 (tilgang I) <strong>og</strong> gengangerne af modelvirksomhederne<br />
(tilgang II).<br />
30<br />
Figur 2.2 Tilgang I: Alle modelvirksomhedernes<br />
placering i de fire faste byrdeintervaller fra år 1<br />
over 16.092 kr.<br />
9.267-16.092 kr.<br />
5.000-9.266 kr.<br />
mindre end<br />
4.999 kr.<br />
<br />
Faktiske administrative byrder pr. ansat<br />
År 2<br />
År 1<br />
Figur 2.3 Tilgang II: Gengangerne af<br />
modelvirksomhedernes placering i de fire faste<br />
byrdeintervaller fra år 1<br />
over 15.237 kr.<br />
8.501-15.237 kr.<br />
4.665-8.500 kr.<br />
mindre end<br />
4.664 kr.<br />
KAPITEL 2<br />
0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% 35%<br />
<br />
Faktiske administrative byrder pr. ansat<br />
År 1<br />
Pct. af virksomhederne <br />
0% 5% 10% 15% 20% 25% 30% 35%<br />
Pct. af virksomhederne <br />
År 2<br />
31
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Da den generelle udvikling i de administrative byrder på den<br />
ene side tyder på en stagnation i byrderne, <strong>og</strong> da figur 2.2 <strong>og</strong> 2.3<br />
på den anden side viser, at flere modelvirksomheder befinder<br />
sig i det laveste byrdeinterval i år 2 end i år 1, kan det tyde på, at<br />
byrderne er steget meget i n<strong>og</strong>le få virksomheder <strong>og</strong> faldet en<br />
smule i mange virksomheder. Der er således n<strong>og</strong>et, der taler for,<br />
at udviklingen i de faktiske administrative byrder ikke er ens for<br />
alle typer af virksomheder.<br />
I det følgende beskrives det derfor, hvordan udviklingen i de<br />
faktiske administrative byrder hænger sammen med bl.a. virksomhedsstørrelse<br />
<strong>og</strong> branche.<br />
Selvom modelvirksomhederne kun består af ca. 250 virksomheder<br />
i tilgang I (dvs. alle virksomhederne) <strong>og</strong> ca. 200 virksomheder<br />
i tilgang II (dvs. gengangerne) er det d<strong>og</strong> alligevel muligt at<br />
opnå en vis forståelse for de administrative byrders fordeling<br />
inden for bl.a. forskellige brancher <strong>og</strong> virksomhedsstørrelser.<br />
Resultaterne skal d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så her tolkes varsomt.<br />
Virksomhedsstørrelse<br />
Det er relevant at se på virksomhedsstørrelse, da der er meget<br />
stor variation i de administrative byrder på tværs af virksomhedsstørrelser.<br />
Der er knyttet administrative stordriftsfordele til<br />
virksomheders håndtering af de administrative byrder. Små<br />
virksomheder har derfor typisk større administrative byrder pr.<br />
ansat end de store virksomheder 11 .<br />
Hvis der fokuseres på alle modelvirksomhederne (tilgang I)<br />
tyder det på, at de administrative byrder er faldet i de små virksomheder<br />
(indekstal 100 i år 1 <strong>og</strong> 88 i år 2) <strong>og</strong> stagneret i de<br />
store virksomheder (indekstal 100 i år 1 <strong>og</strong> 99 i år 2).<br />
Gengangerne af modelvirksomhederne (tilgang II) antyder derimod,<br />
at de faktiske administrative byrder er stagneret i de små<br />
virksomheder (indekstal 100 i år 1 <strong>og</strong> indekstal 100 i år 2) <strong>og</strong><br />
steget i de store virksomheder (indekstal 100 i år 1 <strong>og</strong> indekstal<br />
109 i år 2).<br />
På baggrund af de to tilgange – <strong>og</strong> i erkendelse af måleusikkerhederne<br />
– vurderes det, at de faktiske administrative byrder er<br />
faldet for de små virksomheder <strong>og</strong> steget for de store virksomheder.<br />
11 Små virksomheder er her defineret som virksomheder med mellem 0 <strong>og</strong> 9 ansatte, mens<br />
store virksomheder har mere end 10 ansatte.<br />
32<br />
KAPITEL 2<br />
Det er d<strong>og</strong> fortsat tilfældet, at de små virksomheder har markant<br />
større administrative byrder end gennemsnittet af modelvirksomhederne,<br />
mens de store virksomheder har markant<br />
mindre byrder.<br />
Branche<br />
De faktiske administrative byrder er desuden analyseret i forhold<br />
til virksomhedernes branche. På grund af det relativt lille<br />
antal modelvirksomheder er det for usikkert at sige n<strong>og</strong>et om<br />
udviklingen i de faktiske administrative byrder mellem brancherne.<br />
Det er d<strong>og</strong> muligt at sammenligne brancherne inden for<br />
hvert af de to år.<br />
Analyserne viser, at landbrug, gartneri <strong>og</strong> fiskeri i både år 1 <strong>og</strong> 2<br />
ligger ca. 40 pct. over gennemsnittet, <strong>og</strong> således er betydeligt<br />
mere belastede af administrative byrder end de øvrige brancher.<br />
Resultatet skal ses i forhold til, at der i landbruget er forholdsvis<br />
mange små virksomheder, som generelt har højere administrative<br />
byrder pr. ansat end de større virksomheder. Virksomheder<br />
inden for handel, service <strong>og</strong> reparation ligger derimod tæt på<br />
gennemsnittet i begge år. Omvendt ligger fremstillingsvirksomheder<br />
(fx slagterier, møbelindustri, trykkerier mv.) i begge år ca.<br />
25 pct. under gennemsnittet, <strong>og</strong> er således mindre belastede end<br />
gennemsnittet af modelvirksomheder.<br />
De administrative hovedposter<br />
I virksomhedernes byrderegnskaber er byrderne opdelt i n<strong>og</strong>le<br />
administrative hovedposter. Det drejer sig om løn <strong>og</strong> personale,<br />
regnskab, produktion, omsætning <strong>og</strong> andre ad hoc byrder. De<br />
administrative hovedposter er uddybet i boks 2.2.<br />
33
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Boks 2.2 Eksempler på administrative byrder inden for<br />
de fem administrative hovedposter<br />
■ Løn <strong>og</strong> personale: fx håndtering af kildeskat, skattekontrolloven,<br />
ATP, ferieloven, arbejdsmarkedsfonde, sygedagpenge<br />
<strong>og</strong> arbejdsskader.<br />
■ Regnskab: fx håndtering af moms, afgifter, årsregnskab,<br />
skatteregnskab <strong>og</strong> indberetninger til Danmarks Statistik.<br />
■ Produktion: fx indberetning af produktionsstatistikker,<br />
lagerbeholdning mv. til Danmarks Statistik, indberetninger<br />
<strong>og</strong> ansøgninger til diverse myndigheder om produktionsudstyr<br />
<strong>og</strong> processer, farlige stoffer, affald mv.<br />
■ Omsætning: fx indberetninger <strong>og</strong> indbetalinger i forbindelse<br />
med import/eksport af varer fra lande uden for EU<br />
(Toldloven) <strong>og</strong> indberetning af udveksling af varer mellem<br />
Danmark <strong>og</strong> andre EU-lande (Intrastat).<br />
■ Andre ad hoc byrder: fx håndtering af arbejdsmiljøgodkendelse,<br />
investeringer i IT-systemer, arbejdspladsvurderinger,<br />
medarbejderoptioner <strong>og</strong> sikkerhedsudvalg.<br />
Virksomhedernes byrderegnskaber omfatter både de administrative<br />
opgaver <strong>og</strong> de administrative byrder inden for disse<br />
hovedposter. I det følgende fokuseres der d<strong>og</strong> kun på udviklingen<br />
mellem hovedposterne for så vidt angår de administrative<br />
byrder.<br />
Som det fremgår af figur 2.4, er der sket n<strong>og</strong>le små ændringer<br />
mellem de administrative hovedposter inden for de sidste to år.<br />
Regnskab udgør i begge år en forholdsvis stor del af de faktiske<br />
administrative byrder (henholdsvis 64 pct. i år 1 <strong>og</strong> 65 pct. i år<br />
2). Hvis regnskabsområdet analyseres nærmere, viser det sig, at<br />
der er sket en ændring i virksomhedernes brug af ekstern<br />
bistand (fx revisor), som er faldet fra 32 pct. til 29 pct. Derimod<br />
er den tid, som virksomhederne selv bruger på administrative<br />
byrder inden for regnskabsområdet, steget fra 32 pct. til 36 pct.<br />
34<br />
KAPITEL 2<br />
Løn <strong>og</strong> personale udgør i både år 1 <strong>og</strong> 2 en forholdsvis lille<br />
andel af de faktiske administrative byrder – om end større end<br />
de administrative byrder i forbindelse med omsætning <strong>og</strong> produktion.<br />
En af årsagerne hertil er bl.a., at en stor del af de administrative<br />
opgaver, der knytter sig til løn- <strong>og</strong> personaleområdet,<br />
<strong>og</strong> som er et krav fra det offentlige, i dag er udlagt til forskellige<br />
lønservicebureauer. Analyser viser, at brugen af lønservicebureauer<br />
typisk har en positiv effekt på virksomhedernes administrative<br />
byrder 12 .<br />
Det fremgår <strong>og</strong>så af figur 2.4, at virksomhedernes ad hoc byrder<br />
er en smule mindre i år 2 end i år 1. En af årsagerne kan være,<br />
at der i år 2 er foretaget færre IT-investeringer som følge af krav<br />
fra det offentlige end i år 1. En anden årsag kan være, at flere af<br />
virksomhederne måtte udarbejde en skriftlig arbejdspladsvurdering<br />
(APV) i år 1 end i år 2.<br />
Figur 2.4 Udviklingen i de administrative hovedposter<br />
for gengangerne af modelvirksomhederne (Tilgang II)<br />
100%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
0%<br />
15%<br />
6%<br />
6%<br />
64%<br />
9%<br />
12%<br />
8%<br />
6%<br />
65%<br />
Andre aktiviteter<br />
Omsætning<br />
Produktion<br />
Regnskab<br />
Løn <strong>og</strong> personale<br />
Note: Hvis der i stedet fokuseres på alle modelvirksomhederne ændres tendensen kun i<br />
ubetydeligt omfang. Kategorien ’andre aktiviteter’ adskiller sig d<strong>og</strong> en smule fra ovenstående,<br />
da der blandt de frafaldne modelvirksomheder var meget store IT-investeringer<br />
i år 1, der var byrderelaterede.<br />
12 PLS Consult, Administrative byrder for erhvervslivet i Danmark – År 1, marts <strong>2000</strong>.<br />
9%<br />
<strong>1999</strong> <strong>2000</strong><br />
35
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Efter denne kortlægning af udviklingen i de faktiske administrative<br />
byrder vil der i det følgende blive undersøgt, hvad der<br />
kan være med til at forklare udviklingen.<br />
2.5 Forklaring af udviklingen i de<br />
faktiske administrative byrder<br />
Udviklingen i de faktiske administrative byrder afhænger af<br />
mange forskellige forhold: vedtagelse af nye love <strong>og</strong> regler, forenkling<br />
<strong>og</strong> forbedring af love <strong>og</strong> regler, der har eksisteret i flere<br />
år, ændringer i det offentliges administration af love <strong>og</strong> regler<br />
<strong>og</strong> ændringer i virksomhedernes håndtering af love <strong>og</strong> regler, jf.<br />
figur 2.1 i dette kapitel.<br />
I det følgende bliver der fokuseret på disse områder med henblik<br />
på at forklare udviklingen i de administrative byrder 13 .Forklaringerne<br />
peger i forskellige retninger. Nye love <strong>og</strong> regler vil<br />
ofte betyde nye byrder for virksomhederne. Omvendt vil<br />
ændringer i virksomhedernes håndtering af de administrative<br />
opgaver typisk gå i retning af en mere effektiv håndtering – fx<br />
pga. større administrativ erfaring <strong>og</strong> brug af IT.<br />
Vedtagelse af nye love <strong>og</strong> regler<br />
Der er i opstillingen af byrderegnskaberne for modelvirksomhederne<br />
i år 2 blevet spurgt direkte til betydningen af visse nye<br />
love <strong>og</strong> regler. Det drejer sig om PVC-loven (L 69), lov om visse<br />
betalingsmidler (L 63) <strong>og</strong> lov om ændring af forskellige skattelove<br />
(justering af pinsepakken) (L 85) 14 . Af disse er det specielt<br />
PVC-loven, som har betydet større administrative byrder for<br />
modelvirksomhederne.<br />
Derudover har virksomhederne <strong>og</strong>så selv peget på, at bl.a.<br />
ændringer i reglerne om rejsegodtgørelse, nye regler om kørselsregnskaber,<br />
nye regler i forbindelse med transport af farlig<br />
gods, ny indberetning af cpr.nr. til Told- <strong>og</strong> Skattestyrelsen <strong>og</strong><br />
ændring i gødningsreglerne har påført dem nye administrative<br />
byrder i år 2.<br />
13 Betydningen af den offentlige administration af love <strong>og</strong> regler samt betydningen af forenklinger<br />
<strong>og</strong> forbedringer af love <strong>og</strong> regler for virksomhedernes faktiske administrative<br />
byrder er indeholdt i byrderegnskaberne. Datamaterialet fra modelvirksomhederne<br />
giver d<strong>og</strong> desværre ikke i år mulighed for direkte at analysere, i hvilket omfang disse forhold<br />
har påvirket de faktiske administrative byrder.<br />
14 For en nærmere gennemgang af PVC-loven <strong>og</strong> lov om visse betalingsmidler, se kapitel 3.<br />
36<br />
Ændringen af hyppigheden i indberetningen af moms, der trådte<br />
i kraft den 1. januar <strong>1999</strong>, har <strong>og</strong>så i år 2 påvirket udviklingen<br />
i de faktiske administrative byrder. Betydningen af ændringen<br />
er d<strong>og</strong> ikke entydig. Tendensen er, at primært de små virksomheder<br />
har fået administrative lettelser i form af færre indberetninger,<br />
mens de store virksomheder har fået flere administrative<br />
byrder i form af hyppigere indberetning af moms.<br />
Boks 2.3 Ændringer i indberetningen af moms<br />
Tømrermesteren udtaler: ”Den tid jeg anvender på moms er<br />
faldet. Det skyldes dels de ændrede momsregler, dels at flere<br />
opgaver i forbindelse med moms er blevet lagt over på computeren”.<br />
Sportsforhandleren udtaler: ”Som følge af de ændrede momsregler<br />
er vi gået over til at indberette moms hver måned.<br />
Belastningen består ikke så meget i den tid, der bruges på indberetningen,<br />
da edb-systemet let kan give de nødvendige tal.<br />
Det byrdefulde består i, at man hele tiden skal gå <strong>og</strong> huske på<br />
at få b<strong>og</strong>ført regnskabet <strong>og</strong> få udfyldt girokortet. Specielt i<br />
ferieperioder kræver det, at man planlægger det hele forinden<br />
for at opfylde indberetningsfristen”.<br />
Kilde: Interview med modelvirksomhederne.<br />
KAPITEL 2<br />
Den skriftlige arbejdspladsvurdering (APV), der blev lovpligtig i<br />
<strong>1999</strong> for virksomheder med mere end fem ansatte, <strong>og</strong> som var<br />
relativ byrdefyld for n<strong>og</strong>le af modelvirksomhederne i år 1, spiller<br />
ikke samme rolle i år 2 som i år 1. Det skyldes, at de virksomheder,<br />
der lavede en APV sidste år, ikke skal gentage den i<br />
år. Derfor har de mindre administrative byrder i år.<br />
Virksomhedernes håndtering af love <strong>og</strong> regler<br />
Håndteringen er udtryk for virksomhedernes konkrete måder at<br />
efterleve det offentliges krav på. Ændringer i måden at håndtere<br />
de administrative opgaver påvirker udviklingen i de faktiske<br />
administrative byrder. Ændringer i virksomhedernes håndtering<br />
af de administrative opgaver vil ofte gå i retning af en mere<br />
effektiv håndtering.<br />
Der er imellem år 1 <strong>og</strong> 2 sket en række ændringer i modelvirksomhedernes<br />
måde at håndtere love <strong>og</strong> regler på. Disse ændringer<br />
sammenfattes i boks 2.4.<br />
37
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
Boks 2.4 Ændringer i modelvirksomhedernes<br />
håndtering af love <strong>og</strong> regler<br />
Modelvirksomhederne generelt:<br />
■ Øget edb- <strong>og</strong> Internetanvendelse til håndtering af de<br />
administrative opgaver.<br />
■ Større administrativ erfaring.<br />
■ Mindre sårbarhed over for udskiftning af det administrative<br />
personale.<br />
■ Overgang til lønservicebureau.<br />
■ Ændret brug af revisor.<br />
Særligt for de små virksomheder:<br />
■ En stigning i andelen af kontoruddannet personale.<br />
■ Markant større stigning i brugen af edb til håndtering af<br />
de administrative opgaver.<br />
Særligt for de store virksomheder:<br />
■ Markant større stigning i brug af Internettet til håndtering<br />
af de administrative opgaver.<br />
Virksomhedernes brug af edb <strong>og</strong> Internettet har en betydning<br />
for udviklingen i byrderne. Blandt modelvirksomhederne kan<br />
der spores en tendens til, at virksomhederne generelt har øget<br />
brugen af edb <strong>og</strong> Internettet inden for det sidste år. Hovedparten<br />
af de modelvirksomheder, der i stigende grad benytter edb <strong>og</strong><br />
Internettet i forbindelse med håndteringen af de administrative<br />
byrder, har opnået et fald i de faktiske administrative byrder.<br />
Mange modelvirksomheder havde i år 1 forholdsvis store ITinvesteringer,<br />
der relaterede sig til håndteringen af administrative<br />
byrder. Alene det forhold, at disse investeringer ikke er med i<br />
byrderegnskabet for virksomhederne i år 2, bidrager til et fald i<br />
de faktiske administrative byrder i disse virksomheder. Dertil<br />
kommer, at det må forventes, at hvis IT-investeringerne endnu<br />
ikke har haft en konkret betydning for håndteringen af de<br />
administrative opgaver, så vil de slå igennem i de kommende år.<br />
Modelvirksomhederne er desuden blevet mere administrativt<br />
erfarne, ligesom de giver udtryk for, at de <strong>og</strong>så føler sig mindre<br />
sårbare overfor udskiftninger i det administrative personale.<br />
Den større administrative erfaring bidrager <strong>og</strong>så til faldet i de<br />
faktiske administrative byrder.<br />
38<br />
Samtidig har en stigende andel af især de små virksomheder<br />
ansat kontoruddannet personale, hvilket <strong>og</strong>så kan være med til<br />
at forklare faldet i de faktiske administrative byrder for de små<br />
virksomheder.<br />
Ændringerne i modelvirksomhedernes håndtering af de administrative<br />
byrder trækker således i retning af en større administrativ<br />
effektivitet i virksomhederne. Boks 2.5 gengiver n<strong>og</strong>le af<br />
modelvirksomhedernes forklaringer på udviklingen i de administrative<br />
byrder.<br />
Boks 2.5 Ændringer i virksomhedernes håndtering af<br />
de administrative byrder<br />
Møbelfabrikanten udtaler: ”Vi har i år investeret i nye edbsystemer,<br />
der kan bidrage til løsning af de administrative<br />
opgaver i forbindelse med import <strong>og</strong> eksport af varer. Det er<br />
derfor lettere <strong>og</strong> hurtigere i dag. Tidligere kunne en indberetning<br />
tage et par dage – nu tager en indberetning kun ca. 30<br />
minutter”.<br />
Emballageproducenten udtaler: ”Vores administrative byrder<br />
i forbindelse med løn er faldet markant. En del af forklaringen<br />
er, at vi er blevet bedre til lønadministration, idet vi har fået<br />
større erfaring med løsning af opgaverne <strong>og</strong> derfor ikke længere<br />
laver graverende fejl”.<br />
Betalingssystemleverandøren udtaler: ”Vi har fået en kontorassistent.<br />
Hun har overtaget n<strong>og</strong>le af mine opgaver, hvilket<br />
ikke betyder, at omfanget af byrderne er blevet mindre, men at<br />
de nu løses til en lavere timepris”.<br />
Tømrermesteren udtaler: ”Vores udgift til revisor er faldet.<br />
Det skyldes primært, at vi nu bruger et nyt regnskabssystem,<br />
som gør det lettere for revisoren at få de rigtige tal over.<br />
Samtidig er praksis ændret således, at revisoren kommer forbi<br />
<strong>og</strong> henter tallene elektronisk. Jeg er kun hos ham én gang om<br />
året nu”.<br />
IT-konsulenten udtaler: ”Vi har udvidet vores brug af revisor<br />
i år. Normalt laver vi selv den primære del af årsregnskabet,<br />
men i år har revisoren lavet det for os. Samtidig tager han sig i<br />
højere grad <strong>og</strong>så af skatteregnskabet. Vi vil <strong>og</strong>så fremover i<br />
højere grad betale os fra håndtering af de administrative byrder<br />
i forbindelse med skatte- <strong>og</strong> årsregnskab”.<br />
Kilde: Interview med modelvirksomhederne.<br />
KAPITEL 2<br />
39
UDVIKLINGEN I DE ADMINISTRATIVE BYRDER I TYPISKE DANSKE VIRKSOMHEDER<br />
2.6 Virksomhederne er blevet bedre til at<br />
håndtere de administrative byrder<br />
Som det fremgår af dette kapitel er der en række forhold, som<br />
har betydning for virksomhedernes faktiske administrative byrder.<br />
På kort sigt påvirkes de administrative byrder især af de nye<br />
love <strong>og</strong> regler, som vedtages i Folketinget. På længere sigt tyder<br />
meget på, at det især er virksomhedernes håndtering af det<br />
administrative arbejde, <strong>og</strong> herunder ikke mindst anvendelsen af<br />
edb <strong>og</strong> Internettet, som har betydning for omfanget af de administrative<br />
byrder.<br />
Samlet peger analysen af modelvirksomhederne i retning af en<br />
stagnation i de faktiske administrative byrder. N<strong>og</strong>et tyder på, at<br />
dette især skyldes, at virksomhederne med øget brug af IT<br />
løbende bliver bedre til at håndtere det administrative arbejde. I<br />
den sammenhæng har det derfor <strong>og</strong>så stor betydning, hvordan<br />
det offentlige i de kommende år planlægger <strong>og</strong> udvikler mulighederne<br />
for at anvende IT i forbindelse med de administrative<br />
pligter, som pålægges virksomhederne.<br />
Derfor har regeringen udviklet en samlet strategi for implementeringen<br />
<strong>og</strong> anvendelsen af IT til indberetninger <strong>og</strong> indbetalinger<br />
til det offentlige. Herudover vil regeringen fortsætte arbejdet<br />
med høj kvalitet i <strong>reguleringen</strong>, som på den ene side skal sikre,<br />
at overflødige love <strong>og</strong> regler revideres eller fjernes <strong>og</strong> på den<br />
anden side sikre, at love <strong>og</strong> regler forberedes så grundigt, at<br />
de administrative byrder står i forhold til lovenes formål, jf.<br />
kapitel 4.<br />
40<br />
KAPITEL 2<br />
41
KAPITEL 3<br />
Konsekvenser af nye love<br />
<strong>og</strong> bekendtgørelser<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Regeringen ønsker at sikre, at der er høj kvalitet i nye love.<br />
Derfor bliver de administrative <strong>og</strong> økonomiske konsekvenser<br />
for erhvervslivet vurderet, inden lovforslag bliver fremsat for<br />
Folketinget. Vurderingerne er med til at give politikerne et godt<br />
beslutningsgrundlag. Formålet med konsekvensvurderingerne<br />
er at sikre, at en lov – eller en bekendtgørelse – er den løsning,<br />
der fører til det ønskede mål, med færrest mulige omkostninger<br />
for erhvervslivet.<br />
Vurderingerne bliver altså lavet i den lovforberedende proces.<br />
Derfor er der tale om et skøn over konsekvenserne. De faktiske<br />
konsekvenser, når lovene er vedtaget <strong>og</strong> gennemført, kan godt<br />
adskille sig fra forventningen.<br />
I folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> blev der vedtaget 263 love i alt.<br />
Heraf har 89 love eller lovpakker konsekvenser for<br />
erhvervslivet 1 . Ca. 25 pct. af dem betyder en økonomisk lettelse<br />
for erhvervslivet, mens ca. 35 pct. øger erhvervslivets omkostninger.<br />
Nettovirkningen skønnes at være en forøgelse af<br />
erhvervslivets omkostninger med ca. 0,6 pct. af lønsummen i<br />
den private sektor i 2001.<br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker indebærer ca. 40 pct., at virksomhederne<br />
skal bruge tid på at omstille deres administration til de<br />
nye regler. Ca. 20 pct. betyder, at virksomhederne sparer tid på<br />
det administrative arbejde fremover, mens ca. 30 pct. øger det<br />
administrative arbejde i fremtiden.<br />
Antallet af love <strong>og</strong> regler med henholdsvis positive <strong>og</strong> negative<br />
konsekvenser for virksomhedernes administrative arbejde fortæller<br />
ikke, hvordan nettovirkningen vil være. Der kan godt<br />
være vedtaget én lov med så store lettelser, at den opvejer flere<br />
love med byrder. Desuden er der n<strong>og</strong>le love, hvor det ikke er<br />
muligt at sætte tal på konsekvenserne.<br />
1 I alt påvirker 105 enkeltlove erhvervslivet, men heraf kan de 22 deles op i fem lovpakker.<br />
Det drejer sig om ændring af skatteopkrævningen (L 19 <strong>og</strong> L 20), ændring af G-dage<br />
(L 57 A <strong>og</strong> B), ændring af realkreditloven (L 113 A <strong>og</strong> B), Lånegarantiordning (L 194 A<br />
<strong>og</strong> B), VEU-reformen (L 250-L260) <strong>og</strong> ændring i lovgivning omkring væddemål i bl.a.<br />
hesteløb (L 269, L 270 <strong>og</strong> L 271).<br />
43
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØRELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Endelig kan konsekvensvurderingerne være forbundet med stor<br />
usikkerhed. Derfor er det vanskeligt at vurdere, hvad nettovirkningen<br />
af årets lovgivning er for virksomhedernes administrative<br />
arbejde.<br />
Det er d<strong>og</strong> givet, at virksomhederne får administrative byrder<br />
ved at tilpasse sig folketingsårets nye lovgivning. For erhvervslivet<br />
som helhed vil lovgivningen i <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> antageligt <strong>og</strong>så<br />
medføre løbende byrder. Den enkelte virksomhed kan d<strong>og</strong> godt<br />
opleve administrative lettelser, idet forskellige brancher <strong>og</strong> virksomhedstyper<br />
påvirkes forskelligt af lovgivningen.<br />
De administrative konsekvenser af bekendtgørelser er <strong>og</strong>så<br />
opgjort. I <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> blev der udstedt 906 bekendtgørelser,<br />
hvoraf de 112 har administrative konsekvenser for erhvervslivet.<br />
Ca. 60 pct. af dem forventes at indebære, at virksomhederne<br />
skal bruge tid på at omstille sig til de nye regler. Ca. 15 pct.<br />
skønnes at gøre det løbende administrative arbejde lettere, mens<br />
knap 60 pct. vurderes at betyde mere løbende administrativt<br />
arbejde for virksomhederne.<br />
Udviklingen i virksomhedernes samlede administrative byrder<br />
afhænger d<strong>og</strong> ikke kun af den nye lovgivning. Det er <strong>og</strong>så vigtigt<br />
at se på regelforenklinger, om den offentlige administration<br />
er blevet mere fleksibel, <strong>og</strong> om det er blevet lettere for virksomhederne<br />
at håndtere de administrative pligter, jf. kapitel 2.<br />
20 pct. af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker, der påvirker erhvervslivet,<br />
forventes at forbedre den langsigtede konkurrenceevne for<br />
erhvervslivet. Der skønnes ikke at være vedtaget love eller<br />
lovpakker, som på langt sigt forringer konkurrenceevnen. Årets<br />
lovgivning vil altså styrke de danske virksomheder i den internationale<br />
konkurrence på længere sigt.<br />
I dette kapitel beskrives de konsekvenser, lovgivningen har for<br />
erhvervslivet, ligesom metoderne til at opgøre konsekvenserne<br />
bliver beskrevet. Derefter giver kapitlet et overblik over hvilke<br />
økonomiske <strong>og</strong> administrative konsekvenser, der forventes af<br />
love <strong>og</strong> bekendtgørelser vedtaget <strong>og</strong> udstedt i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> 2 .<br />
2 For bekendtgørelser dækkes perioden fra 1. juli <strong>1999</strong> til 30. juni <strong>2000</strong>.<br />
44<br />
I forbindelse med de årlige rapporter om konsekvenserne af nye<br />
love har Erhvervsministeriet udviklet metoderne til at opgøre<br />
effekterne. Metoderne har løbende været drøftet med erhvervslivets<br />
organisationer. Ny lovgivnings virkning for erhvervslivet<br />
kan inddeles i tre typer af effekter 3 :<br />
■ omkostninger: direkte <strong>og</strong> afledte omkostninger<br />
■ administrative konsekvenser<br />
■ strukturelle virkninger<br />
KAPITEL 3<br />
3.1 Opgørelsen af de erhvervsøkonomiske<br />
<strong>og</strong> administrative konsekvenser<br />
Direkte <strong>og</strong> afledte omkostninger<br />
På kort sigt kan lovgivningen påvirke virksomhedernes omkostninger.<br />
Omkostningerne kan opdeles i direkte <strong>og</strong> afledte<br />
omkostninger4 . Når de direkte omkostninger for erhvervslivet<br />
skal beregnes, sker det med udgangspunkt i, hvordan loven<br />
påvirker det offentliges udgifter eller indtægter5 . Et provenutab<br />
for det offentlige er derfor som udgangspunkt lig med en<br />
omkostningslettelse for erhvervslivet <strong>og</strong> omvendt. De direkte<br />
omkostninger opgøres før skat. Ved at opgøre virkningen før<br />
skat vil opgørelsen i n<strong>og</strong>en grad overvurdere belastningen på<br />
erhvervene, da udgifterne i et vist omfang er fradragsberettigede<br />
for virksomhederne. Når nye love påvirker virksomhedernes<br />
likviditet, bruges rentevirkningen som udtryk for den direkte<br />
omkostning for virksomhederne6 . Boks 3.1 viser to eksempler<br />
på love, der påvirker virksomhedernes direkte omkostninger7 .<br />
3 Loves virkninger på virksomhedernes afsætning er ikke opgjort i år. Det er sket for at<br />
forenkle opgørelsen. I det omfang en lov på længere sigt vil øge virksomhedernes afsætningsmuligheder,<br />
eksempelvis gennem en liberalisering af et marked, opgøres det som<br />
en positiv strukturel effekt. Øgede indtjeningsmuligheder på kort sigt opgøres som en<br />
positiv afledt virkning.<br />
4 Både de direkte <strong>og</strong> afledte omkostningsvirkninger er opgjort før overvæltning i lønninger<br />
<strong>og</strong> priser, <strong>og</strong> er derfor udtryk for den umiddelbare omkostningsbelastning på<br />
erhvervene.<br />
5 ”Det offentlige” omfatter i opgørelsen hele den offentlige sektor, dvs. både stat, amter <strong>og</strong><br />
kommuner.<br />
6 For at sikre en sammenlignelig opgørelse med andre omkostninger benyttes en før-skat<br />
rente på 6 pct. ved opgørelsen. Der kan argumenteres for, at denne opgørelsesmetode<br />
overvurderer virkningen for virksomhederne. Den øgede renteudgift er en omkostning<br />
for virksomhederne <strong>og</strong> er dermed fradragsberettiget. Virksomhederne skal derfor kun<br />
afholde (1-0,32) af renteudgifterne.<br />
7 Lovene i dette <strong>og</strong> de følgende eksempler er nærmere beskrevet i bilag 3.<br />
45
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØRELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Boks 3.1 To eksempler på love med direkte<br />
omkostninger<br />
Et eksempel på en lov med direkte omkostninger for virksomhederne<br />
er ændring af lov om Arbejdsmarkedets Tillægspension<br />
(L 126). Loven nedsætter arbejdsgivernes ATPkompensation<br />
<strong>og</strong> betyder, at erhvervslivets omkostninger<br />
stiger med 350 mio. kr.<br />
Et eksempel på en lov med likviditetsvirkning for virksomhederne<br />
er afkortningen af kredittiden på moms for virksomheder<br />
med en omsætning på mere end 10 mio. kr.<br />
(L 120). En afkortning af kredittiden (dvs. den periode, som<br />
virksomhederne har, fra afgiftsperioden udløber, til momsen<br />
skal angives <strong>og</strong> betales) betyder et likviditetstab for<br />
virksomhederne. Den skyldige moms kan sammenlignes<br />
med et afdragsfrit lån til virksomhederne fra staten, som<br />
virksomhederne kan disponere over, indtil momsen skal<br />
betales. Når man skal opgøre virkningen af stramningen, er<br />
det derfor mest rimeligt at se på, hvad omkostningerne er<br />
for virksomhederne ved at finansiere den kortere kredittid.<br />
Disse omkostninger svarer til renteudgiften ved lån i den<br />
afkortede kredittid.<br />
Note: Lovene er angivet med lovforslagsnummer.<br />
De afledte omkostninger af love omfatter alle andre umiddelbare<br />
omkostningsvirkninger, som ikke direkte påvirker den offentlige<br />
sektors provenu. En afledt virkning er fx, hvis en ny lov<br />
pålægger virksomheder at indføre et kvalitetsstyringssystem.<br />
Hvis virksomhedernes afsætningsmuligheder på kort sigt påvirkes<br />
af en ny lov, er der <strong>og</strong>så tale om en afledt virkning. Metoden<br />
til at opgøre de afledte virkninger varierer fra lov til lov. Det er<br />
som regel muligt at vurdere, i hvilken retning de afledte virkninger<br />
påvirker virksomhedernes omkostninger, men det er<br />
ikke alle love, hvor der kan sættes præcise tal på virkningen.<br />
I boks 3.2 er et eksempel på en lov med afledte omkostninger.<br />
46<br />
KAPITEL 3<br />
Boks 3.2 Eksempel på lov med afledte omkostninger<br />
Lov om betalingskort (L 63) betyder, at erhvervslivet får<br />
afledte omkostninger. De nye regler medfører bl.a., at<br />
erhvervslivet må bære tabet ved misbrug af betalingskort.<br />
Virksomhederne kan derfor forvente at opleve omkostninger,<br />
der ellers kunne være pålagt forbrugerne.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Ud over at have betydning for virksomhedernes omkostninger<br />
kan ny lovgivning <strong>og</strong>så have administrative konsekvenser for<br />
erhvervslivet. Virksomhederne kan blive pålagt nye administrative<br />
pligter, <strong>og</strong> eksisterende pligter kan fjernes eller gøres nemmere<br />
at håndtere for virksomhederne8 .<br />
Der skelnes mellem to typer af administrative konsekvenser:<br />
■ Omstillingsbyrder.<br />
Ny lovgivning kan betyde, at virksomhederne skal bruge tid<br />
på at omstille sig til reglerne, fx ændre i deres edb- eller b<strong>og</strong>føringssystemer.<br />
Der er således tale om byrder, som ikke er<br />
permanente.<br />
■ Løbende konsekvenser.<br />
Nye love <strong>og</strong> regler kan <strong>og</strong>så medføre, at virksomhederne skal<br />
lave mere administrativt arbejde med jævne mellemrum, fx<br />
hvis der indføres en årlig indberetning. Det betegnes løbende<br />
byrder.<br />
Når pligter fjernes, eller de gøres nemmere at håndtere, er<br />
der tale om løbende lettelser. Det kan fx være ophævelse af<br />
krav om registrering.<br />
Nye love <strong>og</strong> regler kan <strong>og</strong>så betyde, at virksomhedernes behov<br />
for ekstern bistand (fx fra revisor) ændres.<br />
Boks 3.3 viser et eksempel på en lov med administrative konsekvenser.<br />
8 Se bilag 1 for en nærmere gennemgang af virksomhedernes administrative aktiviteter.<br />
47
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØRELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Boks 3.3 Eksempel på lov med administrative<br />
konsekvenser<br />
PVC-loven (L 69) er et eksempel på en lov med administrative<br />
konsekvenser. Der forventes bl.a. administrative byrder i<br />
forbindelse med, at virksomheder, der producerer varer,<br />
som indeholder pvc, skal registreres hos Told- <strong>og</strong> Skattestyrelsen.<br />
Det vil sige, at virksomhederne skal udfylde <strong>og</strong> indsende<br />
et skema. Det betyder, at virksomhederne får løbende<br />
administrative byrder. Skemaet vil d<strong>og</strong> være tilgængeligt<br />
via Internettet, hvilket gør den administrative pligt mere<br />
fleksibel.<br />
En del virksomheder skal ændre deres edb-pr<strong>og</strong>rammer til<br />
regnskab som konsekvens af PVC-loven. Der er således en<br />
omstillingsbyrde ved at tilpasse sig til de ændrede regler.<br />
Når de administrative konsekvenser af ny lovgivning opgøres,<br />
bruges der tre forskellige metoder, jf. boks 3.4. Alle metoderne<br />
bruges i den lovforberedende proces. Det vil sige, at målingerne<br />
bygger på forventninger om, hvilke administrative konsekvenser<br />
virksomhederne vil opleve. De faktiske konsekvenser for virksomhederne<br />
kan først måles, efter at de nye love <strong>og</strong> regler har<br />
virket et stykke tid 9 . Formålet med at opgøre konsekvenserne,<br />
inden loven bliver vedtaget, er at sikre, at hensynet til erhvervslivets<br />
administrative byrder indgår i behandlingen af lovforslaget.<br />
Boks 3.4 Metoder til opgørelse af administrative<br />
konsekvenser<br />
Testpanelet består af 500 virksomheder. Virksomhederne<br />
bliver bedt om at vurdere, hvilke administrative konsekvenser<br />
de forventer af et konkret lovforslag. Da Testpanelet er<br />
repræsentativt, er det muligt at beregne de forventede konsekvenser<br />
for hele det danske erhvervsliv. Testpanelet er velegnet,<br />
når der er tale om ny lovgivning, der påvirker<br />
erhvervslivet bredt.<br />
9 For en gennemgang af udviklingen i de administrative byrder se kapitel 2.<br />
48<br />
Fokuspaneler består, som Testpanelet, af konkrete virksomheder,<br />
men i stedet for at være permanente paneler udtages<br />
fokuspaneler fra gang til gang. Fokuspaneler er hensigtsmæssige,<br />
når lovgivningen retter sig mod en bestemt målgruppe,<br />
fx virksomheder af en vis størrelse eller indenfor en<br />
bestemt branche. Fokuspanelerne bliver sammensat, så de<br />
består af den type virksomheder, der bliver påvirket af den<br />
lov, der skal vurderes.<br />
Ekspertvurderinger er fagministeriets egen vurdering af de<br />
forventede administrative konsekvenser. Ekspertvurderinger<br />
er fx velegnede, hvis lovgivningen medfører helt nye pligter,<br />
som ingen virksomheder har erfaringer med, eller hvis kun<br />
meget få virksomheder bliver berørt af en ny lov. Endvidere<br />
kan der være eksempler på hastelovgivning eller lovgivning,<br />
det er nødvendigt at hemmeligholde helt frem til fremsættelsen.<br />
Her vil ekspertvurderinger være den eneste mulige<br />
metode.<br />
I <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> blev Testpanelet brugt til at vurdere otte love, jf.<br />
tabel 3.1. Fokuspaneler blev brugt 16 gange, mens de resterende<br />
65 love blev ekspertvurderet. Ud af de 112 bekendtgørelser med<br />
administrative konsekvenser vurderede fokuspaneler seks<br />
bekendtgørelser, jf. tabel 3.1.<br />
Tabel 3.1 Brugen af Testpanelet, fokuspaneler <strong>og</strong><br />
ekspertvurderinger i <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
KAPITEL 3<br />
Love <strong>og</strong> lovpakker Bekendtgørelser<br />
Testpanel 8 0<br />
Fokuspanel 16 6<br />
Ekspertvurderinger 65 106<br />
I alt 89 112<br />
49
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØRELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Konkurrenceevnen<br />
De direkte <strong>og</strong> afledte omkostninger kan påvirke virksomhedernes<br />
omkostningskonkurrenceevne. Omkostningskonkurrenceevnen<br />
er erhvervslivets konkurrenceevne på kort sigt. Hvis det<br />
danske omkostningsniveau øges hurtigere end i udlandet, uden<br />
at det kompenseres af en øget produktivitet, vil danske virksomheders<br />
konkurrenceevne forringes. På samme måde kan de<br />
administrative byrder påvirke erhvervslivets konkurrenceevne,<br />
hvis de er på et højere niveau end udlandets.<br />
På længere sigt kan lovgivningen påvirke virksomhedernes<br />
strukturelle konkurrenceevne. Den strukturelle konkurrenceevne<br />
siger n<strong>og</strong>et om virksomhedernes mulighed for at have en relativ<br />
høj indtjening <strong>og</strong> beskæftigelse i konkurrence med udenlandske<br />
virksomheder. Et land med en god strukturel konkurrenceevne<br />
er i stand til at sikre en høj beskæftigelse <strong>og</strong> høj aflønning til<br />
arbejdskraft <strong>og</strong> realkapital <strong>og</strong> dermed velstand. Samtidig er<br />
virksomhederne i stand til at konkurrere på de internationale<br />
markeder. Der er mange ting, der har betydning for virksomhedernes<br />
strukturelle konkurrenceevne, fx uddannelsesniveau,<br />
infrastruktur, adgang til risikovillig kapital, lovgivningsmæssige<br />
rammer osv.<br />
Betydningen for virksomhederne af disse faktorer er vanskelig<br />
at sætte tal på, <strong>og</strong> det vil ofte kræve større økonomiske analyser.<br />
Ikke desto mindre kan de langsigtede konsekvenser være store<br />
<strong>og</strong> langt overskygge de kortsigtede virkninger. Når man liberaliserer<br />
et marked, vil det eksempelvis ofte være nødvendigt lovgivningsmæssigt<br />
at fastlægge de spilleregler, som skal gælde på<br />
markedet. Fx krav til forbrugerbeskyttelse, regulering som sikrer<br />
fri <strong>og</strong> fair konkurrence mv. Disse krav vil ofte pålægge virksomhederne<br />
i branchen n<strong>og</strong>le omkostninger på kort sigt. Men i det<br />
omfang liberaliseringen fører til lavere priser, et større udbud af<br />
produkter eller mere forskning <strong>og</strong> udvikling i branchen, kan de<br />
langsigtede positive konsekvenser for samfundet langt overstige<br />
de kortsigtede omkostninger for virksomhederne i branchen.<br />
Boks 3.5 viser et eksempel på en lov med konsekvenser for den<br />
strukturelle konkurrenceevne.<br />
50<br />
Boks 3.5 Eksempel på lov med strukturelle virkninger<br />
Voksenuddannelsesreformen (L 250-260) påvirker erhvervslivets<br />
strukturelle konkurrenceevne positivt. Reformen styrker<br />
videreuddannelserne for voksne. Der tilbydes uddannelser<br />
på alle niveauer fra grunduddannelser op til uddannelser<br />
svarende til videregående uddannelser. Reformen betyder på<br />
sigt, at virksomhederne vil få lettere adgang til uddannet<br />
arbejdskraft.<br />
Det er ikke i dag muligt at sætte tal på de langsigtede virkninger<br />
af lovgivningen. Erhvervsministeriet foretager derfor kun en<br />
vurdering af, om de enkelte love forventes at forbedre eller forværre<br />
virksomhedernes strukturelle konkurrenceevne.<br />
I afsnit 3.2 til 3.4 bliver konsekvenserne af lovgivningen i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> gennemgået.<br />
3.2 Omkostningsvirkning af love fra<br />
folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker med økonomiske eller administrative<br />
konsekvenser for erhvervslivet vil 53 love påvirke virksomhedernes<br />
direkte eller afledte omkostninger. 31 love (ca. 35 pct.)<br />
øger omkostningerne, mens 22 love (ca. 25 pct.) mindsker dem,<br />
jf. figur 3.1.<br />
Figur 3.1 Omkostningsvirkning af love vedtaget i<br />
folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
22 36 31<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Omkostningslettelse<br />
Omkostningsneutral<br />
Omkostningsforøgelse<br />
Love<br />
KAPITEL 3<br />
51
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØ RELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
For at kunne vurdere den samlede virkning må man sætte tal på<br />
virkningen af hver enkelt lov. Det er ikke muligt for alle love.<br />
Det kan skyldes, at kravene til virksomhederne ikke er endeligt<br />
fastlagt, når loven bliver vedtaget, eller at der er usikkerhed om,<br />
hvor mange virksomheder der helt præcist vil blive berørt af<br />
loven.<br />
I år er der sat tal på virkningen af 29 love. For de resterende 24<br />
love har det ikke været muligt at skønne over virkningen, eller<br />
virkningen har været under bagatelgrænsen på fem mio. kr. Det<br />
er som regel de afledte virkninger, som er vanskeligst at opgøre.<br />
Den del af lovgivningen, det har været muligt at sætte tal på,<br />
øger virksomhedernes omkostninger med omkring 0,6 pct. af<br />
lønsummen i den private sektor 10 . Det svarer n<strong>og</strong>enlunde til<br />
udviklingen de seneste to år, hvis der ses bort fra nedsættelsen<br />
af selskabsskatten sidste år. Den betød i sig selv en omkostningslettelse<br />
for erhvervslivet på 0,5 pct. af lønsummen.<br />
Når man skal vurdere, hvordan lovgivningen påvirker virksomhedernes<br />
omkostninger, får man det bedste billede ved at se på<br />
den samlede virkning over en årrække. Virkningerne af ny lovgivning<br />
ændrer sig fra år til år. I n<strong>og</strong>le år kan virksomhedernes<br />
omkostninger blive forøget, mens de kan formindskes i andre<br />
år. Desuden kan omkostningerne blive påvirket af lovgivning,<br />
der indfases over en årrække.<br />
I foråret <strong>1999</strong> opgjorde Erhvervsministeriet virkningen af ny<br />
lovgivning vedtaget siden 1993. Det skete i forbindelse med<br />
arbejdet i Industriens Udviklingsgruppe 11 . I tabel 3.2 er opgørelsen<br />
blevet opdateret med virkningen af ny lovgivning fra folketingssamlingen<br />
1998/99 <strong>og</strong> <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>.<br />
10 Der er udarbejdet et baggrundsnotat, Gennemgang af lovforslag med erhvervsøkonomiske<br />
konsekvenser vedtaget i folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>, som nærmere redegør for de<br />
erhvervsøkonomiske konsekvenser af lovgivning fra folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>. Notatet<br />
kan hentes på web-adressen www.e<strong>og</strong>s.dk, klik på ”Adm. lettelser”, herefter ”Enhed for<br />
erhvervsregulering” <strong>og</strong> ”<strong>Erhvervslivet</strong> <strong>og</strong> <strong>reguleringen</strong> <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>”.<br />
11 Industriens Udviklingsgruppe blev nedsat i foråret <strong>1999</strong>, <strong>og</strong> bestod af en række<br />
erhvervsledere med erhvervsministeren som formand. Gruppen havde bl.a. til formål at<br />
studere, hvorfor dansk industri tabte markedsandele i 90’erne. Notatet om virkningen af<br />
lovgivning siden 1993, Politisk bestemte omkostninger for erhvervene <strong>og</strong> industrien 1993-<br />
<strong>2000</strong>, <strong>og</strong> andre notater udarbejdet i forbindelse med arbejdet kan hentes på hjemmesiden<br />
for Industriens Udviklingsgruppe, www.iug.dk.<br />
52<br />
Tabel 3.2 Umiddelbare omkostninger som følge af<br />
lovgivningen 1993-2001<br />
1 1998-priser mio. kr. 1993 1994 1995 1996 1997 1998 <strong>1999</strong> <strong>2000</strong> 2001<br />
Skattereformen 90 190 450 1.360 3.270 5.340 5.720 5.910 5.910<br />
Øvrige Folketingsåret 1992/1993 80 340 310 290 340 320 330 330 330<br />
Folketingsåret 1993/1994 0 -10 40 30 30 30 30 30 30<br />
Folketingsåret 1994/1995 0 0 -120 -320 -300 -290 -440 -710 -520<br />
Folketingsåret 1995/1996 0 0 0 440 580 590 590 590 590<br />
Folketingsåret 1996/1997 0 0 0 0 320 680 1.130 960 960<br />
Folketingsåret 1997/1998 0 0 0 0 0 610 1.690 1.930 2.110<br />
Folketingsåret 1998/<strong>1999</strong> 0 0 0 0 0 0 -2.150 -2.430 -2.160<br />
Folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> 0 0 0 0 0 0 0 1.890 2.660<br />
Erhvervsfremmebevillinger -750 470 80 -140 -160 -980 -320 -320<br />
Direkte omkost. i alt 170 -230 1.160 1.890 4.100 7.140 5.930 8.180 9.590<br />
I pct. af lønsum 0,0 -0,1 0,3 0,5 1,0 1,6 1,3 1,8 2,1<br />
Ejerbeskatning 220 350 20 -430 -880 -310 -50 -800 -800<br />
Note: Tabellen viser de umiddelbare omkostningsvirkninger af lovgivning vedtaget<br />
siden 1993. Ændringen i erhvervsfremmebevillingerne er opgjort som de akkumulerede<br />
ændringer fra 1993 - <strong>2000</strong>, d<strong>og</strong> korrigeret for omlægningen af elproduktionstilskuddet.<br />
Erhvervsfremmebevillingerne er opdateret til <strong>og</strong> med <strong>2000</strong> på baggrund af Finanslovsforslaget<br />
2001. For 2001 er de fastholdt uændret på <strong>2000</strong>-niveau, da der sker et databrud<br />
fra <strong>2000</strong> til 2001 som følge af overgang til tilsagnsbudgettering på finansloven. “I alt”<br />
kan afvige fra søjlesummen som følge af afrunding.<br />
Kilde: Erhvervsministeriet.<br />
KAPITEL 3<br />
Opgørelsen viser, at love vedtaget i de sidste otte folketingsår vil<br />
belaste erhvervenes omkostninger i 2001 med ca. 2,1 pct. af lønsummen<br />
i den private sektor, jf. tabel 3.2. Det er 0,3 pct. mere<br />
end i <strong>2000</strong>.<br />
Når man vurderer virkningen af lovgivningen over en årrække,<br />
skal man være opmærksom på, at Erhvervsministeriet opgør de<br />
umiddelbare virkninger af lovgivningen. Den umiddelbare<br />
omkostningsvirkning viser, hvor meget loven påvirker erhvervslivets<br />
omkostninger på kort sigt. På lidt længere sigt vil virksomhederne<br />
ofte have mulighed for at tilpasse sig fx en miljøafgift<br />
ved at ændre adfærd, eller ved at overvælte omkostningerne<br />
i lønninger eller priser. Det tager opgørelsen i tabel 3.2 ikke<br />
højde for. På lidt længere sigt vil betydningen af lovgivningen<br />
derfor sandsynligvis være mindre, end tabellen viser.<br />
Boks 3.6 viser, hvilke af de love, der er vedtaget siden 1993, som<br />
især vil påvirke virksomhedernes omkostninger i 2001.<br />
53
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØ RELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Boks 3.6 Love vedtaget siden 1993 med stor virkning<br />
for erhvervslivets omkostninger i 2001<br />
■ Den væsentligste forøgelse af erhvervslivets umiddelbare<br />
omkostninger i 2001 følger af skattereformen fra 1993.<br />
Det er særligt aftrapningen af udlandslempelsen,<br />
ændringen i ejendomsavancebeskatningen, indførelsen<br />
af arbejdsgiverbidraget <strong>og</strong> forhøjelsen af benzin- <strong>og</strong><br />
dieselafgifter, som har forøget omkostningerne. Samlet<br />
set bidrager skattereformen til en umiddelbar omkostningsstigning<br />
i 2001 på 1,3 pct. af lønsummen.<br />
■ Lovgivning fra folketingssamlingerne 1993/1994 til<br />
1996/1997 bidrager tilsammen med en mindre stigning i<br />
erhvervslivets omkostninger på ca. 0,3 pct. af lønsummen<br />
i 2001. Stigningen skyldes bl.a. forhøjelsen af<br />
arbejdsgivernes ATP-bidrag samt en række andre mindre<br />
afgiftsændringer. Stigningen modvirkes d<strong>og</strong> i et vist<br />
omfang af, at den grønne pakke fra 1996 samlet set medfører<br />
en mertilbageførsel til erhvervslivet fra <strong>2000</strong>.<br />
■ Lovgivning fra folketingsårene 1997/1998 til <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
betyder store bruttobevægelser i virksomhedernes<br />
omkostninger. Lovgivning fra folketingsåret 1997/1998<br />
betyder en stigning i erhvervslivets omkostninger på<br />
knap 0,5 pct. af lønsummen i 2001. Det er særligt<br />
afkortningen af kredittiden på landbrugsmoms <strong>og</strong><br />
registreringsafgift, forhøjelsen af energiafgifterne samt<br />
ændringen i afskrivningsreglerne, der øger omkostningerne.<br />
Stigningen modgås d<strong>og</strong> af en række lempelser i folketingsåret<br />
1998/<strong>1999</strong>, hvoraf nedsættelsen af selskabsskatten<br />
er den vigtigste. Lovgivning fra folketingsåret<br />
1998/<strong>1999</strong> mindsker erhvervslivets umiddelbare omkostninger<br />
med 0,5 pct. af lønsummen. Samlet set øger lovgivningen<br />
fra de sidste tre folketingssamlinger erhvervslivets<br />
omkostninger med ca. 0,6 pct. af lønsummen i<br />
2001.<br />
■ Erhvervsfremmebevillingerne er samlet set steget siden<br />
1993. De bidrager i 2001 til et fald i erhvervslivets umiddelbare<br />
omkostninger på knap 0,1 pct. af lønsummen. I<br />
beregningen er der set bort fra afskaffelsen af elproduktionstilskuddet<br />
fra <strong>2000</strong>. Virkningen af bortfaldet af<br />
elproduktionstilskuddet er indregnet i virkningerne af<br />
elreformen fra <strong>1999</strong>.<br />
54<br />
KAPITEL 3<br />
For at vurdere hvordan nye love <strong>og</strong> regler påvirker erhvervslivets<br />
omkostningskonkurrenceevne, skal danske virksomheders<br />
lovbestemte omkostninger sammenlignes med udviklingen i de<br />
lande, vi konkurrerer med. Konkurrenceevne er et relativt<br />
begreb. Man kan kun tale om, at dansk erhvervslivs konkurrenceevne<br />
styrkes eller svækkes som følge af lovbestemte omkostninger,<br />
hvis man sammenligner med de tilsvarende omkostninger<br />
i de lande, vi konkurrerer med. Der er <strong>og</strong>så i udlandet krav<br />
til erhvervslivet om at bidrage til sundhed, miljø <strong>og</strong> den generelle<br />
velfærd i samfundet. Derfor oplever udenlandske virksomheder<br />
lovbestemte omkostninger på samme måde som danske<br />
virksomheder.<br />
Men der findes ikke udenlandske opgørelser af de lovbestemte<br />
omkostninger, som er sammenlignelige med de danske opgørelser.<br />
Derfor er det ikke muligt at vurdere, om de lovbestemte<br />
omkostninger i Danmark stiger hurtigere end i udlandet. Dermed<br />
er det ikke muligt at afgøre, om den danske omkostningskonkurrenceevne<br />
er forbedret eller forværret i år.<br />
For at give et fuldt billede af, hvordan omkostningskonkurrenceevnen<br />
udvikler sig, skal man, udover omkostningerne<br />
forbundet med nye love <strong>og</strong> regler, <strong>og</strong>så se på udviklingen i løn<br />
<strong>og</strong> valutakurs, jf. figur 3.2.<br />
55
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØ RELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Figur 3.2 Ændring i effektiv valutakurs, lønninger <strong>og</strong><br />
lovbestemte omkostninger for erhvervslivet i procent<br />
af lønsummen 1993-2001<br />
Note: Et positivt tal angiver stigende omkostninger i forhold til det foregående år.<br />
Ændringer i de direkte omkostninger er sat i forhold til lønsummen i den private sektor.<br />
Timelønnen er den gennemsnitlige timeløn for en arbejder i industrien.<br />
Kilde: Økonomiministeriet, Økonomisk Oversigt august <strong>2000</strong>, København <strong>2000</strong> <strong>og</strong><br />
Erhvervsministeriet.<br />
Figuren viser de årlige ændringer i lønninger, valutakurs samt<br />
de lovbestemte omkostninger. Fra <strong>2000</strong> til 2001 stiger de lovbestemte<br />
omkostninger som følge af al lovgivning vedtaget siden<br />
1993 med ca. 0,3 pct. af lønsummen i den private sektor. Til<br />
sammenligning vil lønningerne stige med 3,8 pct., mens<br />
ændringer i den effektive valutakurs forventes at øge virksomhedernes<br />
omkostninger med 0,8 pct. af lønsummen. Den effektive<br />
valutakurs påvirker virksomhedernes omkostninger, fordi<br />
virksomhederne skal afregne i udenlandsk valuta, når de køber<br />
råvarer i udlandet. Når kronekursen falder, bliver den udenlandske<br />
valuta dyrere for de danske virksomheder.<br />
56<br />
%<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 <strong>1999</strong> <strong>2000</strong> 2001<br />
-1<br />
-2<br />
-3<br />
-4<br />
Effektiv kronekurs<br />
Timeløn<br />
Lovbestemte omkostninger<br />
KAPITEL 3<br />
3.3 Administrative virkninger af love <strong>og</strong><br />
bekendtgørelser fra <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Administrative konsekvensvurderinger foretages, for at embedsmænd<br />
<strong>og</strong> politikere kan blive opmærksomme på, om lovforslag<br />
eller udkast til bekendtgørelser ser ud til at påføre erhvervslivet<br />
unødvendigt store byrder. Vurderingerne fører i n<strong>og</strong>le tilfælde<br />
til, at lovforslaget eller bekendtgørelsen bliver ændret. I<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> blev tre lovforslag ændret efter en vurdering i Testpanelet<br />
eller et fokuspanel. Det drejer sig om opkrævningsloven<br />
(L 19), PVC-loven (L 69) <strong>og</strong> ændring af loven om markedsføring<br />
<strong>og</strong> forbrugeraftaler (L 213) 12 . Konsekvensvurderingerne<br />
viste, at virksomhederne forventede overraskende store byrder.<br />
Derfor blev lovforslagene ændret, så de administrative pligter<br />
blev gjort lettere at håndtere for virksomhederne. Disse ændringer<br />
er eksempler på, at panelerne har givet gode bidrag til en<br />
forbedret kvalitet i lovgivningen. De samme mål forfølges nu i<br />
de tre love med færre administrative konsekvenser for virksomhederne.<br />
Meget regulering sker i dag i bekendtgørelser. Derfor er det vigtigt,<br />
at både love <strong>og</strong> bekendtgørelser inddrages, når de administrative<br />
konsekvenser, der følger af ny erhvervsregulering, skal<br />
opgøres. For virksomhederne er det underordnet, om de administrative<br />
pligter følger af love eller bekendtgørelser. Bekendtgørelser<br />
skal derfor <strong>og</strong>så forberedes grundigt, så man sikrer,<br />
at de ikke giver virksomhederne unødvendige administrative<br />
byrder.<br />
Når man vurderer de administrative konsekvenser af et folketingsårs<br />
regulering, er det misvisende kun at se på antallet af<br />
love <strong>og</strong> bekendtgørelser. Det er <strong>og</strong>så relevant at se, hvor store<br />
konsekvenser de nye love <strong>og</strong> regler forventes at få. Disse forventninger<br />
er naturligvis forbundet med n<strong>og</strong>en usikkerhed. I<br />
denne rapport er der, som i de tidligere år, sat en skillelinie ved<br />
10.000 timer på årsbasis. Konsekvenser på mere end 10.000<br />
timer for det samlede danske erhvervsliv betragtes som væsentlige<br />
konsekvenser, mens love <strong>og</strong> regler med konsekvenser på<br />
mindre end 10.000 timer skønnes at have mindre betydning.<br />
Det er ikke muligt at give et samlet tal for de forventede administrative<br />
byrder af ny regulering. Det skyldes for det første, at<br />
n<strong>og</strong>le love er blevet ændret på foranledning af resultaterne fra<br />
12 Se bilag 3 for en nærmere beskrivelse af lovforslagene.<br />
57
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØ RELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
vurderingerne i Test- eller fokuspanelet 13 . For det andet er der<br />
n<strong>og</strong>le love, hvor det ikke er muligt at give et timetal for de<br />
administrative byrder. Det kan fx være en certificeringsordning,<br />
hvor man ikke kan vide, hvor mange der ønsker at blive certificerede.<br />
For det tredje er der ofte stor statistisk usikkerhed i konsekvensvurderingerne.<br />
Derfor opgives de forventede administrative<br />
konsekvenser ofte i intervaller 14 . Usikkerheden for de<br />
enkelte love betyder, at usikkerheden på det samlede skøn vil<br />
være meget stor. Det er derfor ikke muligt at sige, om de forventede<br />
administrative byrder af lovgivningen i år er større eller<br />
mindre end sidste år.<br />
Omstillingsbyrder<br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker med erhvervsøkonomiske eller administrative<br />
konsekvenser medfører 36 (40 pct.) omstillingsbyrder<br />
for virksomhederne, jf. figur 3.3. 70 ud af 112 udstedte bekendtgørelser<br />
betyder, at virksomhederne skal bruge tid på omstilling,<br />
jf. figur 3.3. Det vil sige, at ca. 60 pct. af bekendtgørelserne medfører<br />
omstillingsbyrder for erhvervslivet.<br />
Figur 3.3 Antallet af nye love <strong>og</strong> bekendtgørelser med<br />
omstillingsbyrder i folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
58<br />
Love<br />
0 20 40 60 80 100 120<br />
Neutrale<br />
53 25 11<br />
42 61 9<br />
Bekendtgørelser<br />
Mindre omstillingsbyrder<br />
Væsentlige omstillingsbyrder<br />
13 Hvis lovforslaget er ændret væsentligt efter, at det er vurderet, giver vurderingen ikke<br />
længere et dækkende billede af lovforslagets konsekvenser. Fra folketingssamlingen<br />
<strong>2000</strong>/2001 vil der i sådanne tilfælde blive gennemført en ny vurdering.<br />
14 For eksempel er det vurderet, at bekendtgørelse om brandværnsforanstaltninger (B 740<br />
af 23.09.99) medfører løbende administrative byrder for erhvervslivet på mellem 18.000<br />
<strong>og</strong> 180.000 timer årligt. Den store usikkerhed skyldes stor variation i besvarelserne i det<br />
fokuspanel, der har vurderet loven.<br />
KAPITEL 3<br />
Som figuren viser, skønnes 11 ud af de 36 love med omstillingsbyrder<br />
at have væsentlige administrative konsekvenser for<br />
erhvervslivet (mere end 10.000 timer på samfundsplan). Det vil<br />
sige, at knap en tredjedel af de love, der medfører omstillingsbyrder,<br />
vurderes at være væsentlige, mens to tredjedele skønnes<br />
at være af mindre betydning.<br />
Blot ni ud af de 70 bekendtgørelser er vurderet til at medføre<br />
væsentlige omstillingsbyrder. Hovedparten (knap 90 pct.) af de<br />
udstedte bekendtgørelser, der medfører omstillingsbyrder, skønnes<br />
således at have mindre betydning.<br />
Løbende konsekvenser<br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker forventes 29 love (ca. 30 pct.) at<br />
betyde mere løbende administrativt arbejde for virksomhederne,<br />
jf. figur 3.4. 20 love (ca. 20 pct.) skønnes at medføre administrative<br />
lettelser. 66 ud af 112 bekendtgørelser (ca. 60 pct.) forventes<br />
at medføre løbende byrder, mens 18 (ca. 15 pct.) medfører<br />
løbende lettelser, jf. figur 3.4.<br />
Figur 3.4 Antallet af nye love <strong>og</strong> bekendtgørelser med<br />
henholdsvis positive, neutrale <strong>og</strong> negative løbende<br />
administrative konsekvenser i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
5 15 40 16 13<br />
Love<br />
18 28 53 13<br />
Bekendtgørelser<br />
0 20 40 60 80 100 120<br />
Væsentlige lettelser<br />
Mindre lettelser<br />
Neutrale<br />
Mindre løbende byrder<br />
Væsentlige løbende byrder<br />
59
KONSEKVENSER AF NYE LOVE OG BEKENDTGØ RELSER <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Mht. omfanget af byrderne har 13 ud af 29 love (ca. 45 pct.)<br />
væsentlige løbende byrder på mere end 10.000 timer årligt på<br />
samfundsplan. Fem ud af de 20 love (25 pct.) med lettelser<br />
skønnes at have væsentlig betydning for erhvervslivet.<br />
13 ud af de 66 bekendtgørelser (ca. 20 pct.), der medfører løbende<br />
byrder, vurderes som væsentlige. Størstedelen af bekendtgørelserne<br />
har altså mindre betydning for de løbende byrder.<br />
Alle 18 bekendtgørelser med løbende lettelser forventes at være<br />
af mindre betydning.<br />
3.4 Strukturelle virkninger af love fra<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Af de 89 love <strong>og</strong> lovpakker med erhvervsøkonomiske eller<br />
administrative konsekvenser vedtaget i folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
vurderes 18 (ca. 20 pct.) at påvirke virksomhedernes strukturelle<br />
konkurrenceevne positivt. Der er ingen love, som påvirker<br />
virksomhedernes strukturelle konkurrenceevne negativt i år, jf.<br />
figur 3.5. Det kan derfor konkluderes, at lovgivningen bidrager<br />
til en styrkelse af virksomhedernes strukturelle konkurrenceevne.<br />
Det er d<strong>og</strong> ikke muligt at sætte tal på virkningen.<br />
Figur 3.5 Virkningen for den strukturelle konkurrenceevne<br />
af love vedtaget i folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
60<br />
18 71<br />
Love<br />
0 20 40 60 80 100<br />
Forbedring<br />
Neutral<br />
KAPITEL 3<br />
61
Regeringens strategi for at<br />
skabe bedre regler<br />
Regeringen fremlagde i 1998 en strategi for at skabe bedre regler<br />
for erhvervslivet 1 . Strategien sigter både på at gøre kvaliteten<br />
i nye love <strong>og</strong> regler højere <strong>og</strong> på at gøre det lettere for virksomhederne<br />
at opfylde de krav, som reglerne – både de nye <strong>og</strong> de<br />
gamle – stiller til dem.<br />
I regeringens nye erhvervsstrategi - .dk21 - blev strategien videreudviklet,<br />
<strong>og</strong> der blev der tilføjet nye initiativer. I de kommende<br />
år vil regeringen sammen med erhvervslivet løbende videreudvikle<br />
strategien med henblik på at sikre endnu større kvalitet<br />
i <strong>reguleringen</strong> <strong>og</strong> lette administrationen af de nye love <strong>og</strong> regler,<br />
som er nødvendige for at bevare velfærdssamfundet. Regeringens<br />
strategi er sammenfattet i boks 4.1.<br />
Boks 4.1 Regeringens strategi for at sikre<br />
kvalitet i erhvervs<strong>reguleringen</strong><br />
Høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler<br />
■ Styrke den lovforberedende proces<br />
■ Øget brug af alternativ regulering<br />
■ Styrkede konsekvensvurderinger af ny regulering<br />
■ Lovovervågning<br />
Administrative lettelser<br />
■ Regelforenkling <strong>og</strong> regelforbedring<br />
■ Fleksibel administration<br />
■ E-administration<br />
■ Styrkelse af virksomhedernes administrative<br />
kompetencer<br />
■ ErhvervsService<br />
1 Se Erhvervsministeriet, <strong>Erhvervslivet</strong> <strong>og</strong> <strong>reguleringen</strong> 1998/99, november <strong>1999</strong>.<br />
KAPITEL 4<br />
63
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Regeringen kan ikke nå målsætningerne alene. Resultaterne bliver<br />
skabt i tæt samspil med erhvervslivet. Virksomhederne <strong>og</strong><br />
erhvervslivets organisationer skal inddrages aktivt i arbejdet<br />
med at skabe kvalitet i <strong>reguleringen</strong>. Regeringen vil særligt sikre,<br />
at det fulde potentiale i de nye teknol<strong>og</strong>ier bliver udnyttet til at<br />
skabe administrative lettelser for erhvervslivet.<br />
Nedenfor følger en status på regeringens initiativer for at sikre<br />
kvalitet i <strong>reguleringen</strong>. I slutningen af kapitlet beskrives den<br />
indsats, der bliver gjort for at skabe højere kvalitet i de regler,<br />
der bliver lavet på EU-niveau.<br />
4.1 Høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler<br />
Nye love, som regulerer erhvervslivet, bliver som hovedregel<br />
fremsat af regeringen. Det sker mange gange efter ønske fra<br />
erhvervslivet selv, eller fordi der er hensyn til miljøet, forbrugerne<br />
eller sundheden, som taler for at indføre nye regler. Lovforslagene<br />
bliver forberedt af ministeriernes embedsmænd, som<br />
ofte har tæt kontakt med erhvervslivets organisationer under<br />
forberedelserne. Når lovforslagene er udarbejdede, bliver de<br />
sendt i offentlig høring hos en lang række organisationer.<br />
Høringerne kan føre til, at der sker ændringer i lovforslagene.<br />
Herefter træffer regeringen beslutning om at fremsætte lovforslagene<br />
for Folketinget, som behandler lovforslagene tre gange,<br />
inden de endeligt vedtages. Mellem behandlingerne arbejder<br />
Folketingets udvalg med at undersøge lovforslagenes virkninger.<br />
Udvalgene modtager tit breve eller besøg fra erhvervslivet<br />
undervejs i behandlingen. Det bidrager til, at Folketinget har<br />
det bedst mulige grundlag for at vurdere, om lovforslagene kan<br />
vedtages, eller om de skal ændres på n<strong>og</strong>le punkter. Høj kvalitet<br />
i <strong>reguleringen</strong> betyder, at der arbejdes grundigt <strong>og</strong> seriøst i alle<br />
faser.<br />
Gennem mange år er der i Danmark udviklet faste procedurer,<br />
som skal sørge for, at alle nye love bliver grundigt forberedt.<br />
Procedurerne skal sikre, at alle interessenter bliver hørt, at virkningen<br />
af de nye lovforslag kortlægges, <strong>og</strong> at Folketinget får<br />
mulighed for grundig behandling af lovforslagene. I foråret<br />
<strong>2000</strong> ændrede Folketinget sin forretningsorden, så der nu skal<br />
være 30 dage, fra et lovforslag bliver fremsat, til det bliver vedtaget<br />
ved tredje behandlingen 2 . Formålet er at give medlemmerne<br />
2 Der kan gives dispensation fra 30-dages reglen i tilfælde af hastelovgivning i forbindelse<br />
med kriseindgreb.<br />
64<br />
af Folketinget bedre tid til at sætte sig ind i lovforslagene. Boks<br />
4.2 beskriver de initiativer, regeringen har taget i de senere år<br />
for at sikre høj kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler. Derefter præsenteres<br />
de tiltag, der - bl.a. som følge af .dk21 - er blevet sat i værk fra<br />
folketingsåret <strong>2000</strong>/2001.<br />
Boks 4.2 Eksisterende initiativer til at sikre høj<br />
kvalitet i love <strong>og</strong> regler<br />
KAPITEL 4<br />
Den lovforberedende proces<br />
Justitsministeriet har lavet en vejledning om lovkvalitet 3 .Vejledningen<br />
giver en oversigt over alle de krav, som regeringen<br />
stiller til ny lovgivning. Kravene går bl.a. på de forskellige<br />
elementer et lovforslag skal indeholde, spr<strong>og</strong>et i loven <strong>og</strong> at<br />
ministerierne overvejer hvilken type regulering, der er mest<br />
egnet. Det fremgår <strong>og</strong>så af vejledningen, at lovforslags<br />
administrative <strong>og</strong> økonomiske konsekvenser for erhvervslivet<br />
skal vurderes.<br />
Når ministerierne har planlagt, hvilke lovforslag de ønsker at<br />
fremsætte i det næste folketingsår, bliver lovforslagene<br />
gennemgået i et særligt udvalg, der er nedsat af regeringen.<br />
Udvalget sikrer, at lovforslagene inden fremsættelsen for<br />
Folketinget har den nødvendige kvalitet. Endelig vurderer<br />
udvalget sammenhængen mellem alle lovforslagene.<br />
Konsekvensvurderinger<br />
For at sikre, at love <strong>og</strong> regler opfylder deres formål med færrest<br />
mulige uønskede konsekvenser, bliver der gennemført<br />
en række analyser af, hvordan love <strong>og</strong> regler vil påvirke<br />
erhvervslivet. Formålet er at sikre, at der ikke skabes unødvendige<br />
administrative byrder for virksomhederne, <strong>og</strong> at der<br />
ikke er uønskede økonomiske konsekvenser. Konsekvensvurderingerne<br />
skal være pålidelige, <strong>og</strong> de skal være udarbejdet<br />
i rette tid til, at de kan indgå i beslutningerne, hvis de<br />
skal bidrage til at sikre en høj kvalitet i <strong>reguleringen</strong>. Konsekvensvurderingerne<br />
er omtalt i kapitel 3.<br />
Erhvervsministeriet har udgivet en ny manual om administrative<br />
konsekvensvurderinger, som ministerierne kan bruge<br />
i det daglige arbejde med nye love. Manualen giver en<br />
oversigt over de metoder, der findes til at vurdere de administrative<br />
konsekvenser af nye love <strong>og</strong> regler.<br />
3 Justitsministeriet, Vejledning om lovkvalitet, september <strong>2000</strong>.<br />
65
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Lovovervågning<br />
Det er en central opgave for et ministerium at føre tilsyn<br />
med den virkning, som ministeriets lovgivning har i praksis<br />
<strong>og</strong> at komme med forslag til ændringer, hvis omstændighederne<br />
taler for det. Det kan være en fordel at systematisere<br />
disse vurderinger af lovenes virkninger. Derfor er det fra<br />
folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> besluttet at etablere et forsøg med<br />
lovovervågning.<br />
Hvert år bliver n<strong>og</strong>le af lovene i lovpr<strong>og</strong>rammet udvalgt til<br />
lovovervågning. Det betyder, at lovene skal indeholde<br />
bestemmelser om, hvordan der skal følges op på, om de virker<br />
efter hensigten.<br />
I n<strong>og</strong>le tilfælde kan det være en god idé at have en udløbsklausul<br />
på en lov, det vil sige at begrænse den tid, den er<br />
gyldig. Det vil være relevant, hvis loven er begrundet i forhold,<br />
som ikke kan forventes at bestå i længere tid. I andre<br />
tilfælde kan det være hensigtsmæssigt at indsætte en<br />
bestemmelse i loven om, at den atter skal fremsættes for<br />
Folketinget i et nærmere angivet folketingsår, så Folketinget<br />
kan tage stilling til, om den skal ændres (revisionsklausul).<br />
Der kan fx være tale om en forsøgsordning, som bør evalueres<br />
efter et stykke tid.<br />
Generelt er de love, der vedtages i Danmark, grundigt forberedte.<br />
Men hvis Danmark skal være blandt de lande i verden, der har<br />
den højeste kvalitet i nye love, er der behov for løbende at forbedre<br />
lovgivningsprocessen. Regeringen har derfor taget en<br />
række nye initiativer, som vil være med til sikre bedre regler for<br />
erhvervslivet. Sammen med de procedurer, der fandtes i forvejen,<br />
vil disse nye initiativer bringe Danmark tættere på målet<br />
om, at Danmark skal være et af de lande i verden, der har den<br />
højeste kvalitet i nye love <strong>og</strong> regler.<br />
66<br />
Øget brug af alternativ regulering<br />
En vigtig del af lovgivningsprocessen er at overveje, hvordan<br />
man bedst kan regulere et område. Traditionel lovgivning<br />
beskriver ofte, hvilke pligter borgere eller virksomheder har –<br />
hvad de må, <strong>og</strong> hvad de ikke må. Samtidig bliver det angivet,<br />
hvordan myndighederne skal kontrollere, at lovene bliver overholdt.<br />
Denne type lovgivning kan kaldes forbuds- <strong>og</strong> kontrollovgivning.<br />
Der er imidlertid mange andre alternative måder at regulere på.<br />
For eksempel afgifter, frivillige aftaler, informationskampagner<br />
osv. Ved at vælge en af disse måder at regulere på, kan det gøres<br />
lettere for erhvervslivet at håndtere <strong>reguleringen</strong>, <strong>og</strong> efterlevelsen<br />
kan blive højere.<br />
For at gøre det lettere for ministerierne at vælge mellem de forskellige<br />
muligheder, har Erhvervsministeriet udgivet en vejledning<br />
om alternative reguleringsformer 4 . Vejledningen omtaler<br />
forskellige former for alternativ regulering <strong>og</strong> viser hvilken slags<br />
regulering, der kan bruges i forskellige situationer. Boks 4.3<br />
omtaler n<strong>og</strong>le af de alternative reguleringsformer, <strong>og</strong> giver<br />
eksempler, hvor de har været anvendt.<br />
Boks 4.3 Eksempler på alternativ regulering<br />
KAPITEL 4<br />
Ved at regulere ved hjælp af afgifter kan man bruge markedsmekanismerne<br />
til at fremme en ønsket adfærd. På den<br />
måde kan man nå et samfundsmæssigt mål med færre<br />
omkostninger end med traditionel forbuds- <strong>og</strong> kontrollovgivning.<br />
■ I 1995 blev der indført en afgift på svovl udledt til<br />
atmosfæren. Afgiften blev lagt på energiprodukter som<br />
kul, olie <strong>og</strong> naturgas. Afgiften bevirker, at virksomhederne<br />
får en økonomisk tilskyndelse til at bruge naturgas<br />
eller andre brændsler, der indeholder ingen eller meget<br />
lidt svovl. Afgiften bliver nedsat, hvis virksomheden renser<br />
svovlen bort ved brug af filtre. Dermed giver afgiften<br />
en tilskyndelse til at investere i svovlrensning.<br />
4 Erhvervsministeriet, Vejledning om brug af alternative reguleringsinstrumenter,december<br />
<strong>2000</strong>. Vejledningen vil blive gjort tilgængelig på www.e<strong>og</strong>s.dk, klik på ”Adm. lettelser” <strong>og</strong><br />
herefter ”Enhed for erhvervsregulering”.<br />
67
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Selvregulering er regler, som er lavet af virksomheder eller<br />
brancher selv – uden offentlig involvering. Det offentlige<br />
kan have igangsat selv<strong>reguleringen</strong> ved at opfordre virksomhederne<br />
eller branchen til at udforme regler på et område,<br />
hvor der er brug for regulering.<br />
■ Foreningen af Statsautoriserede Revisorer har skrevet 20<br />
revisionsvejledninger. De indeholder blandt andet forskrifter<br />
for, hvordan revisorerne skal udføre revision.<br />
Vejledningerne, der på væsentlige områder udfylder lovgivningens<br />
rammeregler, er udtryk for, hvad branchen<br />
opfatter som ”god revisorskik”. Fordi branchen her har<br />
påtaget sig at regulere sig selv, er offentlig regulering ikke<br />
nødvendig.<br />
Eksemplerne illustrerer, hvordan alternativ regulering kan være<br />
en bedre løsning på et problem end traditionel regulering. Øget<br />
fokus på alternativ regulering kan bidrage til at skabe højere<br />
kvalitet i erhvervs<strong>reguleringen</strong><br />
Styrkede konsekvensvurderinger af ny<br />
regulering<br />
Ved at vurdere de økonomiske <strong>og</strong> administrative konsekvenser<br />
for erhvervslivet af nye love <strong>og</strong> regler kan regeringen sikre, at<br />
kvaliteten i <strong>reguleringen</strong> bliver højere. Men det forudsætter, at<br />
der er tilstrækkeligt gode metoder til rådighed, når konsekvenserne<br />
skal vurderes. Erhvervsministeriet har udgivet en manual<br />
om vurdering af administrative konsekvenser for erhvervslivet,<br />
som ministerierne kan bruge i det daglige arbejde med nye love.<br />
Manualen giver en oversigt over de metoder, der findes til at<br />
vurdere de administrative konsekvenser af nye love <strong>og</strong> regler.<br />
Erhvervsministeriet arbejder fortsat på at udvikle de metoder,<br />
der bliver anvendt til at vurdere reglernes økonomiske <strong>og</strong> administrative<br />
konsekvenser for erhvervslivet. Bilag 1 beskriver det<br />
arbejde, der er gjort i <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> for at gøre vurderingerne af de<br />
administrative konsekvenser bedre.<br />
68<br />
KAPITEL 4<br />
Fra <strong>og</strong> med folketingsåret <strong>2000</strong>/2001 bliver konsekvensvurderingerne<br />
styrket på to områder:<br />
■ Tidligere blev de erhvervsøkonomiske konsekvenser af nye<br />
bekendtgørelser ikke vurderet. Det vil de blive fremover. Det<br />
er vigtigt, at <strong>og</strong>så bekendtgørelser har høj kvalitet. Konsekvensvurderingerne<br />
giver et indtryk af, om konsekvenserne<br />
står i et rimeligt forhold til bekendtgørelsens formål.<br />
■ Frivillige ordninger (eksempelvis støtteordninger) er ikke<br />
altid blevet vurderet for administrative konsekvenser. Selv<br />
om der er tale om frivillige ordninger, skal de være udformet<br />
på den måde, der er mest hensigtsmæssig for erhvervslivet.<br />
Derfor vil de administrative konsekvenser af alle frivillige<br />
ordninger blive vurderet.<br />
Forbedret rådgivning af ministerierne<br />
Når ministerierne forbereder ny regulering, kan de have brug<br />
for at søge rådgivning til at vurdere de økonomiske <strong>og</strong> administrative<br />
konsekvenser for erhvervslivet <strong>og</strong> til at vurdere, om<br />
alternativ regulering vil være hensigtsmæssig. Erhvervsministeriets<br />
enhed for erhvervsregulering kan hjælpe med den ønskede<br />
rådgivning.<br />
Fra folketingsåret <strong>2000</strong>/2001 er enheden blevet styrket ved, at<br />
kompetencer <strong>og</strong> viden om både økonomiske <strong>og</strong> administrative<br />
konsekvensvurderinger samt alternativ regulering er blevet<br />
samlet. Det betyder, at andre myndigheder har én indgang til<br />
Erhvervsministeriet, når de skal have bistand til at sikre, at<br />
erhvervslivet har gode regler.<br />
Ud over at rådgive <strong>og</strong> bistå ministerierne <strong>og</strong> Folketinget skal<br />
enheden arbejde med at udvikle nye metoder <strong>og</strong> værktøjer til at<br />
vurdere de økonomiske <strong>og</strong> administrative konsekvenser. Det vil<br />
blandt andet ske ved løbende at indhente viden fra andre lande.<br />
4.2 Administrative lettelser<br />
<strong>Erhvervslivet</strong>s vilkår påvirkes naturligvis ikke kun af, om nye<br />
love <strong>og</strong> regler har en god kvalitet. Det er mindst lige så vigtigt,<br />
at de regler der allerede findes, er lette at administrere. Regeringen<br />
har i flere år arbejdet målrettet for at skabe administrative<br />
lettelser for dansk erhvervsliv.<br />
69
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Regeringen vil nedbringe de administrative byrder år for år.<br />
Målet er, at byrderne skal være væsentligt reduceret om ti år.<br />
For at skabe resultater for hele erhvervslivet er det nødvendigt<br />
at sætte ind på flere fronter. Virksomhederne har nemlig mange<br />
forskellige måder at tilrettelægge det administrative arbejde på.<br />
Der er stor forskel på, hvordan en stor IT-orienteret virksomhed<br />
<strong>og</strong> en lille håndværksmester løser de administrative opgaver.<br />
Derfor har virksomhederne forskellige ønsker <strong>og</strong> behov, når de<br />
administrative byrder skal lettes.<br />
N<strong>og</strong>le virksomheder kan <strong>og</strong> vil selv lave det administrative<br />
arbejde. For disse virksomheder gælder det om at gøre det lettest<br />
muligt at udføre arbejdet. Initiativerne rettet mod disse<br />
virksomheder handler om at skabe effektive IT-løsninger til<br />
kommunikationen med det offentlige. Ved fx at bruge elektronisk<br />
indberetning <strong>og</strong> indbetaling kan virksomhederne spare tid<br />
<strong>og</strong> penge.<br />
Andre virksomheder vil selv lave det administrative arbejde,<br />
men har til tider problemer, <strong>og</strong> har brug for ekstern bistand.<br />
Den type virksomheder har ofte brug for at få styrket deres<br />
administrative kompetencer. Erhvervsministeriet arbejder med<br />
at udvikle metoder, så disse virksomheder kan udveksle erfaringer<br />
om, hvordan de administrative opgaver bedst kan løses.<br />
Endelig er der virksomheder, som helst vil være helt fri for det<br />
administrative arbejde. For disse virksomheder har regeringen<br />
udviklet ErhvervsService-ordningen, som gør det muligt for<br />
virksomhederne at overlade det administrative arbejde til eksterne<br />
serviceleverandører. På den måde kan virksomhederne<br />
koncentrere sig om deres kerneaktiviteter.<br />
Ud over initiativer, der er rettet mod forskellige typer virksomheder,<br />
arbejder regeringen <strong>og</strong>så med at forenkle <strong>og</strong> forbedre de<br />
eksisterende regler <strong>og</strong> at gøre den offentlige administration<br />
mere fleksibel. Hensigten er at gøre de eksisterende regler lettest<br />
mulige at administrere. Denne indsats er til gavn for alle typer<br />
af virksomheder. Boks 4.4 viser regeringens initiativer til at skabe<br />
administrative lettelser for erhvervslivet.<br />
70<br />
Boks 4.4 Initiativer til at skabe administrative<br />
lettelser<br />
■ Regelforenkling<br />
■ Fleksibel administration<br />
■ E-administration<br />
■ Udvikling af virksomhedernes administrative<br />
kompetencer<br />
■ ErhvervsService<br />
KAPITEL 4<br />
De forskellige initiativer, som regeringen arbejder med for at<br />
skabe administrative lettelser, bliver gennemgået i de følgende<br />
afsnit.<br />
4.2.1 Regelforenkling<br />
Det er vigtigt for alle virksomheder, at love <strong>og</strong> bekendtgørelser<br />
er lette at administrere. Regler, der ikke længere er tidssvarende,<br />
skal ændres eller fjernes. De regler, der stadig er nødvendige,<br />
skal gøres enklere, hvis det er muligt. Derfor arbejder regeringen<br />
i tæt samspil med erhvervslivets organisationer på at forenkle<br />
<strong>og</strong> forbedre reglerne. Boks 4.5 viser n<strong>og</strong>le af resultaterne<br />
af samarbejdet om regelforenkling.<br />
Boks 4.5 Resultater af arbejdet med regelforenkling<br />
■ I finanslovsaftalen for <strong>1999</strong> blev det aftalt, at den blanket,<br />
som virksomhederne bruger til at få refunderet sygedagpenge,<br />
skulle forenkles. Resultatet er, at virksomhederne<br />
pr. 1. januar <strong>2000</strong> i langt de fleste tilfælde kan bruge en<br />
forenklet blanket, hvor de kun skal afgive ganske få<br />
oplysninger, når de skal have refunderet sygedagpenge.<br />
Afhængig af forholdene i den enkelte sag skal virksomhederne<br />
nu afgive op til 30 oplysninger færre.<br />
■ Arbejdet med regelforenkling har <strong>og</strong>så koncentreret sig<br />
om at øge brugen af IT i kommunikationen mellem<br />
virksomheder <strong>og</strong> myndigheder. Et af resultaterne har<br />
været beslutningen om at skabe LetLøn (se nedenfor).<br />
Det vil medføre en række administrative lettelser, fordi<br />
det offentlige fremover vil varetage mange opgaver i forbindelse<br />
med lønadministration, der hidtil har været<br />
pålagt virksomhederne som administrative byrder.<br />
71
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
I det kommende år vil arbejdet med regelforenkling bl.a. komme<br />
til at dreje sig om forenkling af reglerne for grønne afgifter,<br />
moms <strong>og</strong> forsikringsordningen vedrørende sygedagpenge.<br />
Såvel myndigheder som erhvervslivets organisationer er ofte<br />
usikre på, hvilke konsekvenser et forslag om regelforenkling vil<br />
have. Derfor vil Erhvervsministeriet overveje, om forslag til<br />
regelforenklinger kan afprøves i forhold til et begrænset antal<br />
virksomheder, inden reglerne ændres for alle virksomheder.<br />
Denne fremgangsmåde er med held blevet fulgt i mange af de<br />
IT-initiativer, Erhvervsministeriet har gennemført sammen med<br />
erhvervslivets organisationer 5 .<br />
4.2.2 Fleksibel administration<br />
Virksomhedernes administrative byrder afhænger ikke kun af,<br />
hvilke love <strong>og</strong> regler, der pålægger dem administrative pligter,<br />
men <strong>og</strong>så af hvordan myndighederne administrerer disse regler.<br />
Derfor ønsker regeringen <strong>og</strong>så at undersøge, hvordan den<br />
offentlige administration kan gøres mere fleksibel <strong>og</strong> effektiv, så<br />
det bliver lettere for virksomhederne at efterleve reglerne.<br />
Kommunal benchmarking<br />
Virksomhederne bliver ikke alene reguleret af statslige myndigheder,<br />
men <strong>og</strong>så af EU, amter <strong>og</strong> kommuner. Uanset hvor<br />
ansvaret for administrationen ligger, er det vigtigt, at administrationen<br />
af <strong>reguleringen</strong> er effektiv <strong>og</strong> fleksibel.<br />
Kommunerne har en række tilsynsopgaver <strong>og</strong> administrerer en<br />
del regler med betydning for virksomhederne. For at lette de<br />
administrative byrder for virksomhederne har regeringen taget<br />
initiativ til, at der skal laves en sammenligning af, hvordan kommunernes<br />
forskellige måder at administrere de samme regler<br />
påvirker virksomhederne. Initiativet kaldes kommunal benchmarking,<br />
<strong>og</strong> sætter altså fokus på de kommunale reguleringsområder<br />
6 . I første omgang skal den kommunale affaldshåndtering<br />
undersøges. Senere vil regeringen lave tilsvarende sammenligninger<br />
på andre områder.<br />
5 Forslaget er omtalt i arbejdsrapporten Kvalitet i erhvervs<strong>reguleringen</strong>, der blev udarbejdet<br />
i forbindelse med forberedelsen af den erhvervspolitiske strategi .dk21. Såvel det<br />
erhvervspolitiske oplæg som arbejdsrapporten om kvalitet i erhvervs<strong>reguleringen</strong> kan<br />
findes på www.dk21.em.dk.<br />
6 Arbejdet med kommunal benchmarking bliver udført i samarbejde mellem Erhvervsministeriet,<br />
Kommunernes Landsforening <strong>og</strong> erhvervslivets organisationer.<br />
72<br />
KAPITEL 4<br />
Det er målet at finde et eller flere eksempler på den mest<br />
hensigtsmæssige administration (best practice),som kommunerne<br />
kan lade sig inspirere af. På den måde kan alle kommuner<br />
lære af de bedste. Initiativet skal pege på konkrete veje, som<br />
kommunerne kan følge for at skabe administrative lettelser for<br />
virksomhederne. Kommunerne kan kopiere et af eksemplerne<br />
på god administration, hvis de mener, at det kan forenes med<br />
deres øvrige målsætninger (eksempelvis med hensyn til beskyttelse<br />
af miljøet).<br />
Eliteordning<br />
Det er regeringens holdning, at myndighederne bør samarbejde<br />
med virksomhederne <strong>og</strong> vejlede dem i, hvordan de bedst kan<br />
overholde reglerne. Det er mere konstruktivt at samarbejde med<br />
erhvervslivet om at opnå målsætningerne end at arbejde med<br />
kontrol <strong>og</strong> trusler om sanktioner. Erhvervsministeriet har<br />
undersøgt mulighederne for at etablere en eliteordning,der<br />
belønner virksomheder, som viser, at de har orden i tingene.<br />
Ordningen, der har sit navn fra forsikringsselskabernes elitebilister,<br />
bygger på det princip, at myndighederne skal belønne<br />
de virksomheder, der tidligere har vist, at de kan <strong>og</strong> vil leve op<br />
til lovgivningens krav. I så fald er det ikke nødvendigt, at myndighederne<br />
udfører den samme grundige kontrol som hidtil.<br />
De ressourcer, der spares ved at kontrollere elitevirksomhederne<br />
mindre, kan bruges på en målrettet kontrol af de virksomheder,<br />
der ikke lever op til reglerne.<br />
I aftalen om Finansloven for <strong>2000</strong> blev det fastsat, at der skulle<br />
igangsættes en række pilotforsøg for at afprøve eliteordningens<br />
idéer i praksis. Der blev igangsat fire forsøg i foråret <strong>2000</strong>. Boks<br />
4.6 beskriver de fire pilotforsøg med eliteordningen.<br />
73
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Boks 4.6 Fire pilotforsøg med eliteordningen<br />
■ Plantedirektoratet gennemfører et forsøg, hvor kontrollen<br />
med plantesundhed i gartnerier bliver afpasset efter, om<br />
gartnerierne opfylder en række betingelser. Hvis virksomhederne<br />
lever op til betingelserne, blandt andet at<br />
Plantedirektoratet ikke har registreret fund af planteskadegørere<br />
i de seneste to år, nedsættes kontrolfrekvensen<br />
for disse virksomheder med 20 pct.<br />
■ Et forsøg i Arbejdstilsynet har til formål at undersøge om<br />
det forhold, at en virksomhed er EMAS-registreret 7 eller<br />
ISO 14001-certificeret, har n<strong>og</strong>en gavnlig indvirkning på<br />
arbejdsmiljøet i virksomheden. Hvis det er tilfældet, vil<br />
denne viden evt. kunne benyttes i tilsynets prioritering<br />
af, hvilke virksomheder eller dele af virksomheder, der<br />
skal kontrolleres.<br />
■ I et andet forsøg giver Arbejdstilsynet virksomhederne<br />
mulighed for at anvende en form for egenkontrol. Formålet<br />
er at undersøge, om Arbejdstilsynet kan overlade<br />
det til virksomhederne at føre kontrol med deres egne<br />
køleanlæg, hvis Arbejdstilsynet tilbyder kurser i køle- <strong>og</strong><br />
beholderteknik.<br />
■ Miljøstyrelsen vil forsøge at opstille n<strong>og</strong>le detaljerede<br />
kriterier for inddelingen af virksomheder i forhold til<br />
deres miljøpræstationer. Opdelingen skal bruges til at<br />
tilrettelægge tilsynet med virksomheder efter deres<br />
miljømæssige adfærd.<br />
Det forventes, at forsøgene er afsluttede i begyndelsen af 2001,<br />
hvorefter de skal evalueres 8 .<br />
7 EMAS - ”Den Europæiske Fællesskabsordning for miljøstyring <strong>og</strong> miljørevision” - er en<br />
frivillig EU-ordning for virksomheder, der har indført miljøstyring på højt niveau.<br />
8 Evalueringen af forsøgene vil blive omtalt i et kapitel i Erhvervsministeriets årlige<br />
erhvervsredegørelse i 2001. Kapitlet vil <strong>og</strong>så give eksempler på områder, hvor eliteordningen<br />
med fordel kan indføres samt gøre rede for de videre perspektiver i ordningen.<br />
74<br />
4.2.3 E-administration<br />
Flere <strong>og</strong> flere virksomheder bruger edb til løsningen af de administrative<br />
opgaver. I de seneste år er udbredelsen af Internettet<br />
<strong>og</strong>så steget markant. Det betyder, at virksomhederne kan få fordel<br />
af de nye muligheder, informationsteknol<strong>og</strong>ien giver. Boks<br />
4.7 viser resultaterne af en undersøgelse fra maj <strong>2000</strong>, som kortlagde<br />
brugen af edb <strong>og</strong> Internettet.<br />
Boks. 4.7 Brug af edb <strong>og</strong> Internettet i små <strong>og</strong><br />
mellemstore virksomheder<br />
KAPITEL 4<br />
1007 virksomheder med under 100 ansatte blev spurgt, om<br />
de bruger edb i forbindelse med varetagelsen af de administrative<br />
opgaver. I alt bruger ca. 75 pct. af virksomhederne<br />
edb til løsningen af de administrative opgaver. Ca. 50 pct. af<br />
virksomhederne bruger edb i høj eller meget høj grad.<br />
Ca. 70 pct. af virksomhederne oplyste, at de havde adgang<br />
til Internettet. Af de ca. 30 pct., der ikke havde adgang til<br />
Internettet, overvejede ca. en fjerdedel at etablere en<br />
internetforbindelse inden for et halvt år. Blandt mellemstore<br />
virksomheder (5-19 ansatte) uden adgang til Internettet<br />
overvejede hele 60 pct. at etablere adgang til Internettet<br />
inden for et halvt år.<br />
Kilde: PLS Rambøll Management A/S, Behov <strong>og</strong> mulighed for udvikling af administrativt<br />
benchmarking-værktøj, maj <strong>2000</strong>.<br />
Undersøgelsen viser, at størstedelen af de danske virksomheder<br />
anvender IT i større eller mindre grad til løsning af de administrative<br />
opgaver. IT er mest udbredt i de store virksomheder,<br />
men brugen af IT stiger fortsat. Flere <strong>og</strong> flere virksomheder<br />
oplever, at IT kan bidrage til at skabe administrative lettelser,<br />
hvis medarbejderne i virksomhederne har de nødvendige kompetencer.<br />
75
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Regeringen besluttede i forbindelse med den nye erhvervsstrategi<br />
.dk21, at der skal gøres en stærk <strong>og</strong> samlet indsats for at<br />
udnytte de muligheder, som de nye teknol<strong>og</strong>ier giver. Efterhånden<br />
som hovedparten af erhvervslivet bliver IT-understøttet,<br />
skal de offentlige myndigheder tilbyde løsninger, som øger brugen<br />
af IT i kommunikationen mellem virksomheder <strong>og</strong> myndigheder.<br />
Under overskriften e-administration vil regeringen<br />
arbejde for at udnytte den ny teknol<strong>og</strong>i til at tilbyde virksomhederne<br />
administrative lettelser <strong>og</strong> forbedret service, se boks 4.8.<br />
Boks 4.8 E-administration<br />
Regeringen har haft succes med at skabe administrative lettelser<br />
for erhvervslivet ved at bruge IT <strong>og</strong> særligt Internettet.<br />
I de sidste to år har regeringen udviklet en række internetløsninger,<br />
som betaling af moms på Internettet <strong>og</strong> portalen<br />
www.indberetning.dk.<br />
Regeringen vil arbejde videre på denne succes under overskriften<br />
e-administration (elektronisk administration).<br />
Gennem e-administration skal det offentlige udnytte alle de<br />
fordele, som de nye teknol<strong>og</strong>ier giver, til at skabe en mere<br />
effektiv <strong>og</strong> brugervenlig offentlig service.<br />
For virksomhederne vil effekten af e-administration være, at<br />
det bliver lettere at foretage indberetninger <strong>og</strong> indbetalinger<br />
til det offentlige, ligesom information fra det offentlige bliver<br />
mere tilgængelig. Det offentlige vil <strong>og</strong>så opleve fordele<br />
ved, at mange opgaver kan løses billigere, hvis teknol<strong>og</strong>ien<br />
bruges rigtigt.<br />
Visionen for e-administration er at skabe et partnerskab<br />
mellem virksomhederne <strong>og</strong> det offentlige, hvor virksomhederne<br />
finder den offentlige sektor vedkommende, overskuelig<br />
<strong>og</strong> gennemskuelig. Det er regeringens mål, at Danmark<br />
skal være i front med udviklingen af elektronisk administration.<br />
Initiativer under e-administration:<br />
■ IT-handlingsplaner<br />
■ Indberetning.dk<br />
■ LetLøn<br />
■ EDI regnskab<br />
76<br />
E-administration vil løbende blive udbygget med nye initiativer,<br />
der bruger den nye informationsteknol<strong>og</strong>i til at gøre kommunikationen<br />
med offentlige myndigheder lettere for virksomhederne.<br />
I de følgende afsnit bliver de enkelte initiativer, der er nævnt i<br />
boks 4.8, behandlet.<br />
IT-handlingsplaner<br />
Regeringen ønsker at udbrede de positive erfaringer, n<strong>og</strong>le myndigheder<br />
allerede har gjort med blanketter på Internettet, til alle<br />
myndigheder. I Finanslovsaftalen for <strong>2000</strong> blev det besluttet, at<br />
alle statslige myndigheder skal lave en handlingsplan for at<br />
lægge deres erhvervsrettede blanketter <strong>og</strong> vejledninger på Internettet.<br />
De myndigheder, som modtager mere end 20.000 af en<br />
bestemt blanket om året, skal desuden, inden udgangen af <strong>2000</strong>,<br />
lave en handlingsplan for at omdanne blanketten til en e-formular.<br />
Boks 4.9 forklarer de forskellige elektroniske indberetningsløsninger<br />
<strong>og</strong> fortæller, hvordan elektroniske indberetninger<br />
kan gøres sikre.<br />
Boks 4.9 Elektroniske indberetningsløsninger –<br />
typer <strong>og</strong> sikkerhed<br />
Tre typer elektroniske indberetninger<br />
KAPITEL 4<br />
■ Elektroniske blanketter. Ved hjælp af elektroniske blanketter<br />
kan virksomhederne udfylde blanketter på deres<br />
computer, udskrive dem <strong>og</strong> sende dem med almindelig<br />
post til den relevante myndighed.<br />
■ Elektroniske formularer. Virksomhederne kan indtaste <strong>og</strong><br />
indsende informationer over Internettet i én arbejdsgang<br />
uden brug af papir.<br />
■ EDI-løsninger 9 . Virksomhedernes økonomisystem finder<br />
selv de rigtige oplysninger <strong>og</strong> gemmer dem i et format,<br />
så de kan gå direkte ind i myndighedernes edb-systemer.<br />
På den måde kan oplysningerne overføres mellem virksomhed<br />
<strong>og</strong> myndighed fuldstændig automatisk. Virksomhederne<br />
skal alene godkende, at oplysningerne bliver<br />
overført.<br />
9 EDI: Elektronisk Data Interchange. System-til-system udveksling af strukturerede data.<br />
77
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Sikkerhed i elektronisk kommunikation<br />
Når virksomhederne skal kommunikere elektronisk med det<br />
offentlige, er det vigtigt, at de kan have tillid til sikkerheden<br />
i kommunikationen. Derfor har Erhvervsministeriet udviklet<br />
en løsning, som gør det muligt at ”underskrive” en elektronisk<br />
formular ved hjælp af en elektronisk signatur.Det<br />
næste skridt er at udbrede brugen af elektroniske signaturer.<br />
Folketinget vedt<strong>og</strong> i maj <strong>2000</strong> lov om elektroniske signaturer.<br />
Loven stiller en række krav til de virksomheder (såkaldte<br />
nøglecentre), der udsteder elektroniske signaturer. Kravene<br />
til nøglecentrene skal sikre, at procedurene er betryggende,<br />
når nøglecentrene udsteder elektroniske signaturer.<br />
Loven er således et vigtigt skridt hen imod at få udbredt<br />
elektroniske signaturer, når der kommunikeres elektronisk<br />
frem for på papir.<br />
Erhvervsministeriet koordinerer arbejdet med IT-handlingsplanerne,<br />
som sker i mere end 20 offentlige myndigheder. Alle<br />
myndighederne skal inden udgangen af <strong>2000</strong> lave en handlingsplan,<br />
der angiver tidsfrister for, hvornår de udvalgte blanketter<br />
<strong>og</strong> vejledninger kan findes på Internettet.<br />
Erhvervsministeriet har foretaget en række undersøgelser, der<br />
viser, at både virksomheder <strong>og</strong> myndigheder kan opnå store<br />
besparelser ved at kommunikere via Internettet frem for på<br />
papir. En undersøgelse viser, at virksomhederne sparer minimum<br />
5 minutter <strong>og</strong> 10 kr., hver gang en blanket sendes ind<br />
elektronisk 10 .<br />
Myndighedernes besparelser afhænger af, hvor mange blanketter<br />
myndigheden modtager. Undersøgelser har vist, at en elektronisk<br />
løsning vil være rentabel, hvis myndigheden modtager<br />
mere end 20.000 af den samme blanket årligt. Dette tal vil d<strong>og</strong><br />
utvivlsomt falde gennem de næste år i takt med, at løsningerne<br />
bliver billigere at udvikle.<br />
Undersøgelserne viser således, at der er gevinster for såvel myndigheder<br />
som virksomheder ved den nye teknol<strong>og</strong>i.<br />
10 PLS Consult, Indberetning.dk - Fælles måleramme, februar <strong>1999</strong>.<br />
78<br />
KAPITEL 4<br />
Indberetning.dk<br />
Flere <strong>og</strong> flere myndigheder tilbyder i dag elektroniske indberetningsmuligheder<br />
for virksomhederne. Det letter mange virksomheders<br />
administrative arbejde, når de kan hente skemaer <strong>og</strong><br />
vejledninger ned fra Internettet hele døgnet.<br />
For virksomhederne kan det være et problem at finde vej på<br />
Internettet <strong>og</strong> få overblik over de muligheder, der findes for<br />
elektronisk indberetning. Derfor har regeringen udviklet en fælles<br />
offentlig internetvejviser, www.indberetning.dk. Med indberetning.dk<br />
behøver virksomhederne kun at kende én internetadresse<br />
for at finde frem til alle de elektroniske indberetninger,<br />
der findes hos de forskellige offentlige myndigheder. I dag findes<br />
der ca. 750 forskellige elektroniske indberetninger på indberetning.dk<br />
– <strong>og</strong> flere kommer hele tiden til.<br />
I foråret <strong>2000</strong> er der lanceret en ny version af indberetning.dk,<br />
så vejviseren lever bedre op til brugernes ønsker. Blandt andet<br />
er der lavet en ny søgefunktion, så virksomhederne lettere kan<br />
finde vej til de blanketter <strong>og</strong> vejledninger, der er relevante for<br />
dem. Der bliver løbende ført dial<strong>og</strong> med brugerne af indberetning.dk<br />
for at opsamle erfaringer <strong>og</strong> nye ideer. Virksomhederne<br />
har blandt andet ønsket, at de <strong>og</strong>så kan finde de blanketter, der<br />
skal sendes til kommunerne, på Indberetning.dk. Det vil der<br />
blive arbejdet på i det kommende år i samarbejde med kommunerne.<br />
Desuden skal virksomhederne kunne søge på konkrete<br />
situationer, som de bliver stillet overfor. Fx skal en virksomhed<br />
kunne finde frem til alle de relevante blanketter i forbindelse<br />
med en ansættelse ved en enkel søgning.<br />
LetLøn<br />
Lønområdet stiller store krav til virksomhedernes administration.<br />
Derfor har Erhvervsministeriet sammen med erhvervslivets<br />
organisationer <strong>og</strong> andre myndigheder undersøgt, om der kan<br />
laves elektroniske løsninger, der gør det lettere for virksomhederne<br />
at udveksle lønoplysninger med myndighederne.<br />
Resultatet blev et helt nyt indberetningssystem, der har fået navnet<br />
LetLøn.<br />
79
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
LetLøn bygger på den mest avancerede brug af elektroniske indberetninger,<br />
nemlig EDI-løsninger (se boks 4.9 ovenfor). De<br />
oplysninger, som myndighederne skal have fra virksomhederne,<br />
vil automatisk blive indsamlet fra virksomhedernes lønsystemer.<br />
Overførslen til myndighederne sker <strong>og</strong>så automatisk, idet der er<br />
udviklet en standard for, hvordan oplysningerne skal stilles op,<br />
så de kan læses af myndighedernes edb-systemer. På den måde<br />
kan indberetningerne passes ind i det arbejde, virksomhederne<br />
har i forbindelse med hver enkelt lønudbetaling. LetLøn betyder,<br />
at n<strong>og</strong>le indberetninger helt kan afskaffes, mens andre bliver<br />
lettere at håndtere. Der bliver etableret ét samlet indberetningssted<br />
for alle lønrelaterede indberetninger (kaldet modtagecentret)<br />
11 .<br />
Virksomhederne kan bruge LetLøn til at indberette lønoplysninger<br />
fra 2002 12 . Fra 2003 vil alle beregninger af skat, ATP <strong>og</strong><br />
lønindeholdelse blive foretaget af modtagecentret. Det betyder,<br />
at de virksomheder, der benytter LetLøn, ikke længere skal<br />
administrere skattekort <strong>og</strong> lønindeholdelseskort.<br />
EDI-regnskab<br />
Erhvervsministeriet har i samarbejde med Told- <strong>og</strong> Skattestyrelsen<br />
<strong>og</strong> Danmarks Statistik udarbejdet en elektronisk standard,<br />
som virksomhederne skal kunne bruge til at indberette regnskabsoplysninger<br />
til de tre myndigheder. Standarden bygger -<br />
ligesom LetLøn - på det såkaldte EDI-format (se boks 4.9 ovenfor).<br />
Fordelen for virksomhederne er, at de nødvendige oplysninger<br />
automatisk bliver overført fra deres eget edb-system til de tre<br />
myndigheder.<br />
Erhvervsministeriet venter, at systemet til elektronisk indberetning<br />
af regnskabsoplysninger vil være klar i starten af 2001. Sikkerheden<br />
i systemet bliver baseret på elektronisk signatur.<br />
11 Regeringen besluttede i efteråret <strong>1999</strong>, at den myndighed, der skal stå for drift <strong>og</strong> udvikling<br />
af LetLøn, skulle findes ved et udbud blandt de interesserede myndigheder. Told- <strong>og</strong><br />
Skattestyrelsens tilbud opfyldte bedst de kriterier, der var opstillet. I efteråret <strong>2000</strong> blev<br />
der indgået en kontrakt om udvikling af LetLøn mellem Erhvervsministeriet <strong>og</strong> Skatteministeriet.<br />
12 I første omgang vil det kun være muligt at indberette elektronisk til modtagecenteret.<br />
Ordningen vil muligvis senere blive ændret, så man <strong>og</strong>så kan foretage papirbaseret indberetning<br />
til modtagecenteret. Hvis en sådan mulighed bliver etableret, vil al indberetning<br />
vedr. løn kunne ske til modtagecentret.<br />
80<br />
4.2.4 Udvikling af virksomhedernes<br />
administrative kompetencer<br />
KAPITEL 4<br />
N<strong>og</strong>le virksomheder vil helst selv lave det administrative arbejde,<br />
men har brug for ekstern hjælp til de problemer, de støder<br />
ind i undervejs. Derfor har regeringen taget n<strong>og</strong>le initiativer,<br />
som skal styrke virksomhedernes administrative kompetencer.<br />
Virksomhedernes administrative byrder afhænger, som tidligere<br />
anført, ikke alene af hvilke regler, de skal følge. Det spiller <strong>og</strong>så<br />
en stor rolle, hvor effektive virksomhederne er til at udføre de<br />
administrative opgaver, som myndighederne pålægger dem.<br />
Administrative konsulenter<br />
Siden starten af <strong>1999</strong> har Erhvervsministeriet sammen med seks<br />
amter <strong>og</strong> TIC-centre13 forsøgt at styrke de små <strong>og</strong> mellemstore<br />
virksomheders administrative kompetencer. Virksomhederne<br />
får tilbud om et gratis virksomhedsbesøg, hvor en konsulent<br />
gennemgår virksomhedens arbejdsgange. Konsulenterne rådgiver<br />
virksomhederne om, hvordan indberetninger <strong>og</strong> indbetalinger<br />
til det offentlige kan klares lettere. Måske kan virksomhederne<br />
ændre deres arbejdsgange eller bruge IT til at løse flere af<br />
opgaverne. Konsulenterne afholder <strong>og</strong>så informations- <strong>og</strong> temamøder,<br />
hvor de fortæller om, hvordan virksomhederne lettest<br />
kan håndtere forskellige lovkrav, eksempelvis arbejdspladsvurderinger<br />
eller momsafgifter.<br />
I løbet af <strong>1999</strong> <strong>og</strong> første halvår af <strong>2000</strong> gennemførte TIC-konsulenterne<br />
ca. 750 virksomhedsbesøg, <strong>og</strong> der blev holdt 51<br />
informations- <strong>og</strong> temamøder.<br />
I efteråret <strong>2000</strong> blev der foretaget en evaluering af pilotprojektets<br />
effekt. Formålet med evalueringen var at få kortlagt, i hvilket<br />
omfang pilotprojektet har gjort, eller kan forventes at gøre,<br />
det lettere for de små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder at håndtere<br />
de administrative opgaver, som det offentlige pålægger dem.<br />
Boks 4.10 sammenfatter resultaterne af evalueringen.<br />
13 TIC er en selvstændig organisation, der er finansieret af Erhvervsministeriet, amter <strong>og</strong><br />
kommuner. TIC-centrene er regionalt forankerede <strong>og</strong> arbejder tæt sammen med andre<br />
lokale <strong>og</strong> nationale erhvervsfremmeaktører.<br />
81
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Boks 4.10 Evaluering af forsøget med administrative<br />
konsulenter<br />
Evalueringen af forsøget med administrative konsulenter<br />
viste, at ca. 65 pct. af virksomhederne var tilfredse med den<br />
rådgivning, som de havde fået af konsulenterne. Ca. 15 pct.<br />
af virksomhederne mente, at de allerede havde opnået<br />
administrative lettelser efter konsulentens besøg, <strong>og</strong> ca. 40<br />
pct. af de virksomheder, der havde haft besøg i <strong>2000</strong>, forventede<br />
at få administrative lettelser i de kommende år.<br />
Mange andre virksomheder havde fået en tryghed ved, at en<br />
konsulent havde gennemgået deres administration <strong>og</strong> vurderet,<br />
at opgaverne blev løst på en tilfredsstillende måde.<br />
Boks 4.11 giver et eksempel på, hvordan brugen af administrative<br />
konsulenter kan hjælpe virksomhederne med at løse de<br />
administrative opgaver mere effektivt.<br />
Boks 4.11 En virksomheds erfaring med brug af<br />
administrative konsulenter<br />
En virksomhedsejer, der havde to ansatte <strong>og</strong> en medhjælpende<br />
hustru, så en annonce med titlen ”Afskaffelse af administrativt<br />
bøvl” fra TIC-Bornholm. Han t<strong>og</strong> straks kontakt til<br />
TIC-konsulenten, der kom ud i virksomheden <strong>og</strong> foret<strong>og</strong> en<br />
bred gennemgang af virksomhedens administrative opgaver<br />
sammen med ejeren. Der var både problemer med edb-pr<strong>og</strong>rammet,<br />
indberetninger til det offentlige <strong>og</strong> generelt overblik<br />
over mængden af administrative opgaver. Konsulenten<br />
hjalp virksomheden med at få overblik over de administrative<br />
opgaver, <strong>og</strong> forklarede de mest indviklede regler.<br />
Sammen med TIC-konsulenten fandt virksomheden frem<br />
til, hvad den selv kunne løse, <strong>og</strong> hvad den burde få hjælp til.<br />
Det endte med, at edb-problemerne blev løst. Virksomheden<br />
fik tilknyttet administrativ hjælp én gang hver anden uge,<br />
hvor en regnskabskyndig foretager virksomhedens b<strong>og</strong>føring<br />
<strong>og</strong> momsregnskab. Det betyder, at den medhjælpende hustru<br />
kan bruge sin tid til den løbende administrative drift <strong>og</strong><br />
fakturering.<br />
82<br />
KAPITEL 4<br />
Den eksterne hjælp bidrager til at øge virksomhedens administrative<br />
kompetence, fx i forhold til anvendelsen af IT,<br />
men <strong>og</strong>så omkring indberetninger til myndighederne. Ejeren<br />
siger: ”Vi sover simpelthen bedre nu, end da vi startede<br />
vores virksomhed, for vi har fået styr på det administrative<br />
arbejde”.<br />
Kilde: Nellemann Konsulenterne A/S, Evaluering af projektet “Styrkelse af de administrative<br />
kompetencer i SMV’er”, september <strong>2000</strong>.<br />
Administrativt benchmarking-værktøj<br />
Erhvervsministeriet undersøger mulighederne for at udvikle et<br />
værktøj, som virksomhederne kan bruge til at udveksle erfaringer<br />
om, hvordan de administrative opgaver kan løses. Målet er,<br />
at de virksomheder, som er mindre gode til at udføre de administrative<br />
opgaver, skal kunne lære af de bedste virksomheders<br />
erfaringer.<br />
På den måde kan værktøjet bidrage til, at virksomhedernes<br />
administrative kompetencer bliver styrket, så virksomhederne<br />
kan spare tid <strong>og</strong> penge, når de skal indberette <strong>og</strong> indbetale til<br />
det offentlige.<br />
I foråret <strong>2000</strong> har Erhvervsministeriet undersøgt, om der er<br />
interesse hos virksomhederne for dette tilbud. Samtidig er de<br />
tekniske muligheder for at lave værktøjet blevet undersøgt.<br />
Undersøgelsen viste, at de små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder vil<br />
være meget interesserede i at bruge værktøjet, hvis det bliver<br />
udviklet. En stor andel af virksomhederne – svarende til godt<br />
100.000 små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder – gav udtryk for, at<br />
de gerne vil bruge en hjemmeside, hvor de gratis kan sammenligne<br />
deres egen måde at løse de administrative opgaver på med<br />
andre virksomheder, der ligner dem.<br />
Undersøgelsen viste <strong>og</strong>så, at det er teknisk muligt at udvikle et<br />
administrativt benchmarking-værktøj, <strong>og</strong> at den bedste måde at<br />
gøre værktøjet tilgængeligt på er via Internettet. I de kommende<br />
år vil Erhvervsministeriet arbejde sammen med en eller flere<br />
brancheorganisationer om at udvikle værktøjet.<br />
83
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
4.2.5 ErhvervsService<br />
Mange virksomheder vil helst slippe af med det administrative<br />
arbejde, hvis de kan betale sig fra det til en rimelig pris. For disse<br />
virksomheder har regeringen udviklet ErhvervsServiceordningen.<br />
Ved at bruge ErhvervsService kan virksomhederne overlade<br />
deres administrative arbejde til professionelle. På den måde kan<br />
virksomhederne i stedet koncentrere sig om deres kerneaktiviteter.<br />
Prisen kan holdes nede ved, at mange små virksomheder<br />
deles om de administrative medarbejdere, der er ansat hos<br />
serviceleverandøren. På den måde får de små virksomheder de<br />
samme stordriftsfordele som store virksomheder, der har ansat<br />
deres eget uddannede personale til at løse de administrative<br />
opgaver.<br />
Lov om ErhvervsService trådte i kraft 1. januar <strong>2000</strong>. Loven<br />
indeholder en godkendelsesordning, som betyder, at en godkendt<br />
ErhvervsService-leverandør skal have en forsikring, som<br />
sikrer kunderne erstatning for fejl. Kravet giver kunderne en<br />
garanti for professionalisme, som er grundlaget for tillid mellem<br />
leverandøren <strong>og</strong> kunden. De godkendte serviceleverandører<br />
skal desuden mindst kunne hjælpe kunderne på to områder –<br />
nemlig lønadministration <strong>og</strong> finansb<strong>og</strong>holderi. På begge områder<br />
skal leverandøren <strong>og</strong>så stå for indberetninger <strong>og</strong> indbetalinger<br />
til det offentlige. Loven om ErhvervsService gælder til<br />
udgangen af 2002. Herefter er det hensigten, at ordningen skal<br />
erstattes af en form for selvregulering<br />
Erhvervsministeriet gennemførte et testforsøg med ErhvervsService<br />
i <strong>1999</strong>. Forsøget viste, at virksomhederne ofte har startudgifter,<br />
når de begynder at bruge ErhvervsService, fx til edbudstyr<br />
eller ændring af de administrative rutiner <strong>og</strong> systemer.<br />
Derfor har regeringen afsat 150 mio. kr., som i en overgangsperiode<br />
på maksimalt 3 år kan bruges til at give virksomhederne<br />
tilskud til IT-anskaffelser. Formålet med dette tilskud er at<br />
fjerne n<strong>og</strong>le af de økonomiske barrierer for brugen af IT-løsninger<br />
i virksomheder, der ønsker at benytte ErhvervsService.<br />
Boks 4.12 viser, hvilke resultater, der er opnået med Erhvervs-<br />
Service, siden ordningen trådte i kraft den 1. januar <strong>2000</strong>.<br />
84<br />
Boks 4.12 Status for ErhvervsService, oktober <strong>2000</strong><br />
Den 1. oktober <strong>2000</strong> var der ca. 1.100 godkendte erhvervsservice-leverandører.<br />
Ca. 5.800 kundevirksomheder har fået<br />
udbetalt et tilskud fra erhvervsservice-puljen, <strong>og</strong> yderligere<br />
ca. 1.500 kundevirksomheder har fået tilsagn om tilskud.<br />
Ca. 30 pct. af serviceleverandørerne har fået nye kunder<br />
som følge af ordningen. Kunderne vælger typisk flere ydelser<br />
nu, end de gjorde før ErhvervsService kom frem. De<br />
mest populære ydelser er lønadministration <strong>og</strong> finansb<strong>og</strong>holderi.<br />
Kilde: Erhvervs- <strong>og</strong> Selskabsstyrelsen, Status for ErhvervsService, oktober <strong>2000</strong>.<br />
4.3 Høj kvalitet i EU-<strong>reguleringen</strong><br />
KAPITEL 4<br />
Den regulering, som påvirker virksomhederne i Danmark,<br />
stammer ikke kun fra Folketinget, men <strong>og</strong>så fra EU. Derfor deltager<br />
regeringen i en række fælles EU-initiativer, som skal skabe<br />
højere kvalitet i EU-<strong>reguleringen</strong>.<br />
EU-Testpanelet<br />
På baggrund af de danske erfaringer med Testpanelet oprettede<br />
EU i 1998 et virksomhedspanel, der vurderer de økonomiske <strong>og</strong><br />
administrative konsekvenser af ny EU-regulering. Formålet er at<br />
skabe højere kvalitet i ny EU-regulering ved at afdække, hvilke<br />
konsekvenser den vil have for det europæiske erhvervsliv. Det<br />
europæiske Testpanel blev evalueret i efteråret <strong>2000</strong>. Det er<br />
besluttet, at EU-Testpanelet skal fortsætte i en forbedret udgave.<br />
EU-benchmarking<br />
Når der vedtages direktiver i EU, skal de enkelte medlemslande<br />
selv omsætte direktiverne til national lovgivning. I øjeblikket<br />
forbereder flere EU-lande på dansk initiativ et forsøgsprojekt,<br />
hvor det skal sammenlignes, hvordan forskellige lande implementerer<br />
EU-direktiver.<br />
85
REGERINGENS STRATEGI FOR AT SKABE BEDRE REGLER<br />
Formålet med sammenligningen, der kaldes en benchmarkingundersøgelse,<br />
er at se, hvilke forskelle der er i virksomhedernes<br />
administrative byrder som følge af, at medlemslandene implementerer<br />
direktiverne forskelligt. Undersøgelsen kan give ideer<br />
til, hvordan de enkelte medlemslande kan lette virksomhedernes<br />
administrative byrder ved at implementere EU-direktiver på<br />
en mere hensigtsmæssig måde.<br />
Forenkling af reglerne for Det Indre Marked -<br />
SLIM-projektet<br />
SLIM (Simpler Legislation in the Internal Market) er et projekt,<br />
der skal forenkle den eksisterende EU-lovgivning. Projektet blev<br />
startet i 1996, <strong>og</strong> der er er nu gennemført fire SLIM-runder. I<br />
hver runde udvælges tre eller fire områder, hvor en arbejdsgruppe<br />
af embedsmænd <strong>og</strong> erhvervsfolk giver forslag til, hvordan<br />
reglerne kan forenkles. SLIM har blandt andet forenklet<br />
reglerne for de indberetninger, eksportvirksomheder skal foretage<br />
til den europæiske eksportstatistik (Intrastat). Det har<br />
betydet, at flere tusinde danske virksomheder er blevet fritaget<br />
for denne indberetning.<br />
Ministerrådet har besluttet at styrke SLIM på flere måder for at<br />
gøre initiativet mere målrettet <strong>og</strong> resultatorienteret. Femte<br />
SLIM-runde vil blive sat i gang i løbet af efteråret <strong>2000</strong>. Første<br />
skridt vil være at udvælge tre eller fire områder, hvor EU-lovgivningen<br />
kan forenkles. Udvælgelsen sker i samarbejde med<br />
erhvervslivet i Europa.<br />
BEST<br />
I 1997 nedsatte Kommissionen en arbejdsgruppe, der skulle<br />
undersøge mulighederne for at forbedre rammerne for<br />
erhvervslivet i Europa. Gruppen, der fik navnet Business Environment<br />
Simplification Taskforce (BEST), bestod af erhvervsledere<br />
fra hele EU. På baggrund af gruppens arbejde vedt<strong>og</strong> ministerrådet<br />
i april <strong>1999</strong> en handlingsplan, der giver anbefalinger til<br />
medlemsstaterne <strong>og</strong> Kommissionen på områder som uddannelse,<br />
adgang til finansiering, adgang til forskning <strong>og</strong> innovation<br />
<strong>og</strong> forbedret offentlig administration. Kommissionen vil løbende<br />
udgive statusrapporter om gennemførelsen af handlingsplanen.<br />
Den første rapport vil blive udsendt i slutningen af <strong>2000</strong>.<br />
86<br />
KAPITEL 4<br />
87
Bilag 1. Metodeudvikling i<br />
konsekvensvurderinger<br />
BILAG 1<br />
Metoderne omkring administrative konsekvensvurderinger bliver<br />
løbende udviklet. I løbet af vinteren <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> blev der<br />
lavet en mere gennemgribende evaluering af området, <strong>og</strong> efterfølgende<br />
blev en række forbedringer gennemført. De væsentligste<br />
ændringer gennemgås i dette kapitel.<br />
Checkliste for administrative aktiviteter<br />
Som gennemgået i kapitel 3 (afsnit 3.1) kan administrative<br />
konsekvenser være både omstillingsbyrder, løbende byrder <strong>og</strong><br />
løbende lettelser. Endvidere kan virksomhederne have brug for<br />
ekstern assistance (fx revisor). Der har d<strong>og</strong> ofte været tvivl om,<br />
hvorvidt en ny lov eller regel rent faktisk havde administrative<br />
virkninger. Der er derfor lavet en checkliste for, hvilke aktiviteter<br />
virksomhederne udfører i relation til offentlige krav.<br />
Checklisten består af syv hovedområder <strong>og</strong> er gengivet i bilagstabel<br />
1.1.<br />
89
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> BILAG 1<br />
Bilagstabel 1.1 Checkliste for administrative<br />
aktiviteter<br />
Aktivitet<br />
Tilpasning<br />
Opgørelse<br />
Vurdering<br />
Registrering<br />
Oplysningspligt<br />
Indberetning<br />
Indbetaling<br />
Definition<br />
Nødvendig engangsaktivitet<br />
for at kunne<br />
håndtere nye administrative<br />
pligter<br />
Kvantitativ indsamling<br />
eller sortering af<br />
informationer<br />
Kvalitativ indsamling<br />
af information eller<br />
beskrivelse af virksomhedsspecifikke<br />
forhold<br />
Lovpligtig anmeldelse<br />
til en offentlig myndighed<br />
Forpligtelse til at stille<br />
oplysninger til rådighed<br />
for borgere <strong>og</strong><br />
offentlige myndigheder<br />
Levering af bestemte<br />
oplysninger til en<br />
offentlig myndighed<br />
Indbetaling til en<br />
offentlig myndighed<br />
Eksempel<br />
Tilpasning af edbellerb<strong>og</strong>føringssystem,<br />
oprettelse af<br />
register eller indførsel<br />
af et kvalitetsstyringssystem<br />
Lageroptælling eller<br />
beregning af punktafgift<br />
Udarbejdelse af<br />
lovpligtigt informationsmateriale,<br />
en<br />
beredskabsplan eller<br />
en arbejdspladsvurdering<br />
(APV)<br />
Momsregistrering eller<br />
autorisation<br />
Opbevaring af varedokumentation,<br />
udstedelse af kvitteringer<br />
eller skiltning<br />
<strong>og</strong> mærkning af varer<br />
Indberetning af lønoplysninger<br />
om ansatte<br />
til Told•Skat<br />
Indbetaling af ATPbidrag<br />
<strong>og</strong> moms<br />
Tilpasninger, opgørelser <strong>og</strong> vurderinger laves i selve virksomheden,<br />
uden at virksomheden skal i kontakt med en offentlig<br />
myndighed. I forbindelse med de sidste fire administrative aktiviteter<br />
er virksomheden direkte i forbindelse med det offentlige.<br />
Checklisten skal hjælpe ministerierne med at finde ud af hvilke<br />
love <strong>og</strong> bekendtgørelser, der indeholder administrative konsekvenser,<br />
<strong>og</strong> derfor bør vurderes nærmere.<br />
Kvalitetsudvikling i panelvurderinger<br />
Testpanelet <strong>og</strong> fokuspaneler er to af de metoder, man kan bruge<br />
til at vurdere de administrative konsekvenser for erhvervslivet af<br />
lovforslag <strong>og</strong> udkast til bekendtgørelser. Panelvurderinger er et<br />
godt redskab i den lovforberedende proces til at blive opmærksom<br />
på meget store konsekvenser i konkrete lovforslag. Der er<br />
d<strong>og</strong> visse problemer forbundet med panelvurderinger.<br />
For det første er svarprocenten ikke altid tilstrækkeligt høj. Hvis<br />
ikke hovedparten af de virksomheder, der deltager i et panel,<br />
besvarer spørgeskemaet i hver undersøgelse, er det ikke muligt<br />
at foretage opregning til samfundsniveau. For det andet er der<br />
ofte meget stor spredning i virksomhedernes besvarelser. Det er<br />
naturligvis vanskeligt for virksomhederne at vurdere, hvilke<br />
konsekvenser de forventer af den nye lov, når de ændrede forpligtelser<br />
endnu ikke er set i praksis. Det betyder, at svarene ofte<br />
er meget forskellige. Derfor er opregningen til samfundsniveau<br />
ofte forbundet med meget stor usikkerhed. For det tredje kan<br />
det være vanskeligt for ministerierne at lave en lettilgængelig<br />
beskrivelse af den nye lov. Der er et relativt stort arbejde forbundet<br />
med at ændre de komplicerede lovtekster til korte<br />
præcise beskrivelser af de ændrede administrative pligter. Det<br />
betyder, at virksomhederne kan have vanskeligt ved at vurdere<br />
virkningerne af loven.<br />
Disse problemer er forsøgt løst i et stort forbedringsprojekt.<br />
Projektet satte ind på tre områder: Bedre vejledning af ministerier,<br />
bedre information til virksomhederne i Testpanelet <strong>og</strong> bedre<br />
kvalitet i panelundersøgelser.<br />
Det er fagministerierne, der er ansvarlige for at lave det materiale,<br />
der sendes ud til virksomhederne i panelerne. For at hjælpe<br />
dem i dette arbejde har Erhvervs- <strong>og</strong> Selskabsstyrelsens enhed<br />
for erhvervsregulering udarbejdet skabeloner <strong>og</strong> vejledninger<br />
for lovforklaringerne. Manualen om administrative konsekvensvurdering<br />
er <strong>og</strong>så blevet opdateret, <strong>og</strong> er nu tilgængelig på<br />
www.e<strong>og</strong>s.dk 1 . Desuden har enhed for erhvervsregulering besøgt<br />
de ministerier, der laver erhvervsrelevant lovgivning, for at vejlede<br />
om, hvordan administrative konsekvensvurderinger generelt<br />
laves, <strong>og</strong> hvordan panelerne bruges. Bedre materiale fra<br />
ministerierne til panelerne skulle gerne sikre, at virksomheder<br />
bedre <strong>og</strong> mere præcist vil være i stand til vurdere de administrative<br />
konsekvenser.<br />
1 Klik på ”Adm. lettelser”, derefter ”Enhed for erhvervsregulering” <strong>og</strong> endeligt ”Manual”.<br />
90 91
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> BILAG 1<br />
Virksomhederne i Testpanelet har modtaget en informationsmappe,<br />
der bl.a. indeholder en vejledning i, hvordan spørgeskemaet<br />
skal udfyldes. Desuden vil de fremover modtage et<br />
nyhedsbrev fire gange årligt med gennemgang af de seneste<br />
undersøgelser <strong>og</strong> nyt om projekter, der har til formål at lette<br />
virksomhedernes administrative arbejde. Nyhedsbrevene kan<br />
findes på www.e<strong>og</strong>s.dk 2 .<br />
Testpanelet er <strong>og</strong>så blevet opdateret. Virksomhederne havde<br />
været med siden 1996, så i efteråret <strong>1999</strong> blev alle virksomhederne<br />
kontaktet for at høre, om de stadigvæk var interesserede i<br />
at deltage. Ca. en tredjedel af virksomhederne valgte at træde ud<br />
af Testpanelet eller var holdt op med at drive virksomhed. Siden<br />
er de virksomheder, der trådte ud af panelerne, blevet erstattet<br />
af nye virksomheder. Svarprocenten i undersøgelserne er allerede<br />
forbedret. Tidligere var den omkring 50 pct., men siden opdateringen<br />
af panelet er den steget til ca. 70 pct.<br />
Kvaliteten i undersøgelserne hænger naturligvis sammen med<br />
både bedre lovforklaringer <strong>og</strong> med højere svarprocent, men<br />
<strong>og</strong>så andre forbedringer er indført. For det første er der indført<br />
en såkaldt frafaldsanalyse. Det vil sige, at hvis svarprocenten er<br />
under 60 pct., bliver der ringet til et udsnit af de virksomheder,<br />
der ikke har svaret på spørgeskemaet. Normalt beregner man<br />
resultaterne i Testpanelet på en måde, så dem, der ikke har svaret,<br />
tælles på sammen måde som de virksomheder, der har svaret.<br />
Metoden er uproblematisk ved en høj svarprocent. Ved en<br />
lav svarprocent kan man d<strong>og</strong> frygte, at mange virksomheder<br />
har undladt at deltage, fordi de ikke er omfattede af loven.<br />
Frafaldsanalysen sikrer, at beregningerne foretages på det rigtige<br />
grundlag.<br />
For det andet er der indført en outlieranalyse. En outlieranalyse<br />
er et check af de besvarelser, der ligger meget langt væk fra gennemsnittet<br />
af besvarelser. Outliers øger usikkerheden i opregningerne<br />
til samfundsniveau, fordi spredningen i besvarelserne<br />
er stor. Ved at ringe virksomhederne op rettes eventuelle misforståelser,<br />
eller det bliver forklaret, hvorfor besvarelsen afviger<br />
fra gennemsnittet. Måske er der specielle forhold i virksomheden,<br />
som betyder, at virksomheden enten skal bruge eller kan<br />
spare uforholdsmæssigt meget tid.<br />
2 Klik på ”Adm. lettelser”, derefter ”Enhed for erhvervsregulering” <strong>og</strong> endeligt ”Testpanelets<br />
nyhedsbreve”.<br />
For det tredje er der indført en ny beregningsmetode for de<br />
tilfælde, hvor usikkerheden på samfundsniveau alligevel er for<br />
stor. Metoden kaldes tillægsmetoden, <strong>og</strong> går et ambitionstrin<br />
ned i forhold til at opgive et interval på samfundsniveau. Alligevel<br />
formidles den relevante information fra virksomhederne, <strong>og</strong><br />
der foretages en alternativ opregning til samfundsniveau. Et<br />
eksempel på tillægsmetoden vises i bilagsfigur 1.1.<br />
Bilagsfigur 1.1 Eksempel på tillægsmetoden i<br />
panelvurderinger<br />
Undersøgelsen viser, at ca. 20.000 virksomheder forventes at<br />
være berørt af lovforslaget. Det er muligt at dele disse virksomheder<br />
ind på forskellige byrdeniveauer. Der opereres<br />
med tre byrdeniveauer: små byrder på under to timer om<br />
måneden, mellemstore byrder på mellem to <strong>og</strong> fire timer<br />
om måneden <strong>og</strong> store byrder på over fire timer månedligt.<br />
Fordelingen ser sådan ud:<br />
Løbende byrder, tillægsmetoden:<br />
Små byrder<br />
Mellemstore byrder<br />
Store byrder<br />
For det fjerde er der blevet mulighed for at inkludere et såkaldt<br />
fleksibelt spørgsmål i undersøgelserne. Spørgeskemaet er det<br />
samme fra gang til gang, så virksomhederne ikke skal bruge for<br />
meget tid på at deltage i en undersøgelse. Nu er der d<strong>og</strong> blevet<br />
mulighed for, at man kan stille et ekstra spørgsmål. Spørgsmålet<br />
kan bruges til at få ekstra information fra virksomhederne eller<br />
til at nuancere besvarelserne. Hvis reglerne for virksomhedernes<br />
lønindberetninger fx ændres, kan det være relevant at vide, om<br />
virksomhederne benytter sig af et lønservicebureau. Det kan<br />
eventuelt være med til at forklare, hvorfor n<strong>og</strong>le virksomheder<br />
forventer større konsekvenser end andre.<br />
92 93<br />
39%<br />
24%<br />
37%
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> BILAG 1<br />
For det femte vil det fremover <strong>og</strong>så blive opgjort, hvilket behov<br />
der er for at anskaffe hjælpemidler til at håndtere n<strong>og</strong>le nye<br />
administrative pligter, fx nyt edb-udstyr. Derudover vil det blive<br />
opgjort, om de nye regler betyder, at virksomhedernes administrative<br />
personale må på kursus for at kunne håndtere de nye<br />
regler. Disse opgørelser vil blive præsenteret i næste års rapport.<br />
Endeligt er der indhentet nye baggrundsoplysninger fra virksomhederne.<br />
Tidligere indeholdt baggrundsoplysningerne<br />
information om, hvor store virksomhederne var, hvilken branche<br />
de tilhørte, <strong>og</strong> hvilken selskabsform de havde. På den baggrund<br />
kunne der foretages beregninger af hvilke typer af virksomheder,<br />
der forventede de største byrder eller lettelser. Nu er<br />
der <strong>og</strong>så indhentet oplysninger om virksomhedernes brug af IT.<br />
Det betyder, at beregningerne fremover kan nuanceres yderligere,<br />
<strong>og</strong> undersøgelserne kan derfor få en højere kvalitet.<br />
Ekspertvurderinger<br />
Testpanelet <strong>og</strong> fokuspanelerne er ikke altid den mest hensigtsmæssige<br />
metode til at opgøre de administrative konsekvenser af<br />
ny lovgivning. I n<strong>og</strong>le tilfælde er det derfor nødvendigt at lade<br />
de regeludstedende myndigheder udarbejde et kvalificeret skøn<br />
over de administrative konsekvenser for virksomhederne. Denne<br />
form for konsekvensvurderinger kaldes ekspertvurderinger.<br />
Mange ekspertvurderinger har hidtil været mindre detaljerede<br />
end panelvurderinger. Ofte har der ikke været sat tal på virksomhedernes<br />
forventede konsekvenser, <strong>og</strong> derfor har det i n<strong>og</strong>le<br />
tilfælde været vanskeligt at vurdere, om lovforslagets forventede<br />
ulemper stod mål med de forventede fordele.<br />
Kvaliteten er derfor forsøgt forbedret, dels ved vejledningsmøderne<br />
hos diverse ministerier (som nævnt ovenfor), dels ved at<br />
udarbejde en fast skabelon for hvad en ekspertvurdering bør<br />
indeholde, <strong>og</strong> hvornår den er velegnet.<br />
En ekspertvurdering bør indeholde følgende elementer:<br />
■ En specifikation af ændringerne i de administrative pligter.<br />
■ En angivelse af, hvor mange virksomheder der forventes at<br />
blive berørt af lovforslaget/bekendtgørelsen. Hvis der er tale<br />
om bestemte brancher eller virksomheder, der er karakteriseret<br />
ved særlige forhold (eksempelvis antal ansatte, omsætning,<br />
særlige miljøforhold, organisationsform osv.), bør<br />
dette <strong>og</strong>så fremgå.<br />
■ Et skøn over det gennemsnitlige tidsforbrug, den enkelte<br />
virksomhed forventes at bruge/spare i forbindelse med<br />
ændringerne i de administrative pligter.<br />
■ En specificering af, om byrderne er omstillingsbyrder<br />
<strong>og</strong>/eller af løbende karakter.<br />
■ En opregning af det gennemsnitlige tidsforbrug/besparelse<br />
til samfundsniveau. Antallet af berørte virksomheder multipliceres<br />
med det gennemsnitlige tidsforbrug/besparelse.<br />
Samfundstallet kan eventuelt angives som et interval. Hvis fx<br />
mellem 600 <strong>og</strong> 800 virksomheder vil blive pålagt en byrde,<br />
der vil tage mellem 15 <strong>og</strong> 30 minutter månedligt, kan samfundsbyrderne<br />
skønnes at være mellem 150 <strong>og</strong> 400 timer pr.<br />
måned.<br />
■ En vurdering af den enkelte virksomheds behov <strong>og</strong> det samlede<br />
behov for ekstern assistance, anskaffelser af hjælpemidler<br />
<strong>og</strong> uddannelse af administrative medarbejdere.<br />
Ekspertvurderinger er den mest hensigtsmæssige metode i en<br />
række tilfælde:<br />
For det første når der er tale om konsekvenser, der antages at<br />
være små i forhold til virksomhedernes byrde ved at deltage i en<br />
undersøgelse. Fx vil en undersøgelse i Testpanelet være ude af<br />
proportioner ved en ændring af flagreglerne. Byrden ved at<br />
deltage i undersøgelsen er uforholdsmæssig stor i forhold til<br />
byrden ved den lov/bekendtgørelse, der indføres.<br />
Ekspertvurderinger er for det andet velegnede ved fremtidige<br />
hændelser, hvor virksomhederne ikke kan vide, om de vil blive<br />
berørt af reglerne. Fx ved nye regler i forbindelse med fusioner.<br />
Virksomhederne kan ikke vide, om de skal gennem en fusion,<br />
<strong>og</strong> vil derfor have vanskeligt ved at skønne over de administrative<br />
konsekvenser.<br />
Det tredje tilfælde er sjældne hændelser, som kun meget få virksomheder<br />
har erfaringer med. Fx hvis der indføres nye regler i<br />
forbindelse med gårdsalg. Gennemsnitligt oplever en landmand<br />
et gårdsalg en eller to gange i livet. Det kan derfor være vanskeligt<br />
at få et kvalificeret svar fra landmanden, <strong>og</strong> man kan med<br />
fordel vælge at høre fx brancheorganisationer i stedet for.<br />
For det fjerde er ekspertvurderinger en nødvendighed, når der<br />
er tale om forslag, der ønskes hemmeligholdt længst muligt. Fx<br />
ved nye afgiftsregler, hvor en offentliggørelse før tid kan medføre<br />
hamstring.<br />
94 95
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
For det femte er der ved hastelovgivning oftest ikke tid til at gennemføre<br />
en panelvurdering, <strong>og</strong> en ekspertvurdering er derfor<br />
den eneste løsning.<br />
For det sjette kan en ekspertvurdering være at foretrække, når<br />
der er tale om veldefinerede konsekvenser. Der er tilfælde, hvor<br />
myndighederne har så mange oplysninger, at en panelvurdering<br />
er unødvendig <strong>og</strong> dermed alene en belastning for virksomhederne.<br />
Det gælder i de tilfælde, hvor myndighederne har oplysninger<br />
om både, hvor mange virksomheder der vil blive berørt<br />
af regelændringen, <strong>og</strong> om hvor meget tid virksomhederne vil<br />
skulle bruge ekstra eller kan spare. Fx ved lov om mærkning af<br />
kvæg, hvor antallet af kvæg kendes, opgaven er veldefineret, <strong>og</strong><br />
tidsforbruget pr. mærkning kan skønnes relativt præcist, evt.<br />
efter henvendelse til brancheorganisationer.<br />
Endeligt kan det være nødvendigt at foretage en ekspertvurdering,<br />
når der er tale om rammelovgivning. Virksomhederne i et<br />
eventuelt panel vil ikke være i stand til at anslå den tid, de skal<br />
bruge eller kan spare, hvis ikke de administrative pligter kan<br />
beskrives konkret. De senere bekendtgørelser, som udstedes på<br />
baggrund af rammeloven, kan eventuelt vurderes i Testpanelet<br />
eller et fokuspanel.<br />
Det vil altid være et konkret skøn, hvilken vurderingsmetode,<br />
der er den mest hensigtsmæssige. Erhvervs- <strong>og</strong> Selskabsstyrelsens<br />
Enhed for erhvervsregulering hjælper gerne med at vurdere,<br />
hvordan et lovforslag eller et udkast til bekendtgørelse<br />
bedst kan vurderes.<br />
En ekspertvurdering bør selvfølgelig som alle konsekvensvurderinger<br />
fortages, inden lovforslaget fremsættes eller bekendtgørelsen<br />
udstedes.<br />
96<br />
BILAG 2<br />
Bilag 2. Oversigt over virkningen af<br />
love <strong>og</strong> bekendtgørelser vedtaget <strong>og</strong><br />
udstedt i folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
med erhvervsøkonomiske<br />
konsekvenser<br />
I folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> er der vedtaget 89 love <strong>og</strong> lovpakker<br />
<strong>og</strong> udstedt 112 bekendtgørelser, som har erhvervsøkonomiske<br />
konsekvenser for erhvervslivet.<br />
I dette bilag findes en komplet oversigt over virkningen af den<br />
enkelte lov <strong>og</strong> bekendtgørelse. Oversigten danner baggrund for<br />
gennemgangen i kapitel 3.<br />
Symbolerne angiver følgende:<br />
++ angiver en stor lettelse, hvor tidsforbruget formindskes med<br />
mindst 10.000 timer på samfundsniveau for de administrative<br />
konsekvenser, eller mindskes med mindst 5 mio. kr. for de<br />
økonomiske omkostninger.<br />
+ angiver en mindre lettelse, hvor tidsbesparelsen er mindre<br />
end 10.000 timer på samfundsniveau for de administrative konsekvenser<br />
eller en besparelse på mindre end 5 mio. kr. for de<br />
økonomiske omkostninger.<br />
0 angiver ingen virkning.<br />
- angiver en mindre byrde, hvor tidsforbruget er forøget med<br />
mindre end 10.000 timer på samfundsniveau for de administrative<br />
konsekvenser eller en byrde på mindre end 5 mio. kr. for de<br />
økonomiske omkostninger.<br />
- - angiver en stor byrde, hvor tidsforbruget overstiger 10.000<br />
timer på samfundsniveau for de administrative konsekvenser<br />
eller 5 mio. kr. for de økonomiske omkostninger.<br />
+/- angiver, at loven har både positive <strong>og</strong> negative virkninger.<br />
I kapitel 3 regnes nettovirkningen for neutral.<br />
97
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Bilagstabel 2.1 Oversigt over virkningen af love <strong>og</strong><br />
bekendtgørelser vedtaget <strong>og</strong> udstedt i folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> med erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
ARBEJDSMINISTERIET<br />
L 29 Ændring af<br />
godtgørelse<br />
ved G-dage<br />
0 + -- 0 0 Ekspert<br />
L 47 Udstationering af<br />
lønmodtagere<br />
0 + 0 0 + Ekspert<br />
L 53 Nedsættelse af<br />
ATP-kompensation<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
L 67 Øget bidrag til<br />
Lønmodtagernes<br />
Garantifond<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
L 126 Nedsættelse af<br />
ATP-kompensation<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
L 178 Ferielov - - ++ 0 - - 0 Ekspert<br />
L 250- Voksenuddannel- 0 0 0 0 ++ Ekspert<br />
L 260 sesreform<br />
B 560 af Tilskud til virksom-<br />
02.07.99 heder, der indgår<br />
uddannelsesaftale<br />
med voksne<br />
- - Ekspert<br />
B 779 af Epoxyharpikser <strong>og</strong><br />
15.10.99 isocyanater mv.<br />
- - Ekspert<br />
B 1001 af Forebyggelse af<br />
15.12.99 kræftrisikoen ved<br />
arbejde med stoffer<br />
<strong>og</strong> materialer<br />
- - Ekspert<br />
B 1153 af Arbejdsgivers<br />
29.12.99 betaling af dagpengegodtgørelse<br />
for 1. <strong>og</strong> 2.<br />
ledighedsdag<br />
0 + Ekspert<br />
B 9 af Begrænsninger i - - Ekspert<br />
06.01.00 anvendelsen af lov<br />
om arbejdsmiljø<br />
på arbejde, som<br />
udføres i den<br />
ansattes hjem<br />
98<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse ning<br />
Omstil- Løbenling<br />
de<br />
B 45 af Betalingsordninger 0 - Ekspert<br />
06.01.00 indenfor arbejdsmarkedsuddannelserne<br />
B 103 af Størrelsen af bidrag - - Ekspert<br />
10.02.00 til Lønmodtagernes<br />
Garantifond<br />
B 126 af Forældet <strong>og</strong> - 0 Ekspert<br />
21.02.00 uhævet feriegodtgørelse<br />
B 195 af Arbejdets udførelse<br />
20.03.00<br />
0 + Ekspert<br />
B 521 af Forebyggelse af<br />
16.06.00 kræftrisikoen ved<br />
arbejde med stoffer<br />
<strong>og</strong> materialer<br />
- - Ekspert<br />
BY- OG BOLIGMINISTERIET<br />
L 33 Ændring af - - 0 + 0 Fokus-<br />
Erhvervslejeloven panel<br />
L 59 Autorisation af - - - - 0 0 0 Fokuselinstallatører<br />
mv. panel<br />
L 81 Regulering af gas- - - - - 0 - - 0 Fokusinstallationer<br />
<strong>og</strong><br />
installationer i<br />
forbindelse med<br />
vand- <strong>og</strong> afløbsledninger<br />
panel<br />
L 226 Ændring af<br />
lejeloven<br />
0 + 0 0 0 Ekspert<br />
B 632 af Kontrol af elek-<br />
30.06.00 triske installationer<br />
i forsamlingslokaler<br />
0 - Ekspert<br />
ERHVERVSMINISTERIET<br />
L 36 Enhedspris- - - - - 0 0 0 Fokusmærkning<br />
panel1 L 63 Regulering af 0 ++ 0 - + Testbetalingskort<br />
panel<br />
L 64 Tilskud til - - - 0 0 0 Fokushjemmeservice<br />
panel2 L 105 ErhvervsService 0 0 ++ 0 + Ekspert<br />
99
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse ning<br />
Omstil- Løbenling<br />
de<br />
L 194<br />
A <strong>og</strong> B<br />
Lånegarantier mv. - - ++ 0 ++ Ekspert<br />
L 200 Énstrenget eksportorganisation<br />
0 0 0 0 + Ekspert<br />
L 242 Fusionskontrol 0 - 0 0 + Ekspert<br />
L 243 Klagenævnet for<br />
udbud<br />
0 0 0 0 + Ekspert<br />
L 244 Lov om butikstid 0 0 0 + 0 Ekspert<br />
B 583 af Bunkring af skibe - 0 Ekspert<br />
09.07.99 på dansk<br />
søterritorium<br />
B 10435 Obligatoriske syn 0 - Ekspert<br />
af med henblik på<br />
26.08.99 sikker drift af<br />
ro-ro-færger mv.<br />
B 823 af Dykkermateriel<br />
05.11.99<br />
- -/+ Ekspert<br />
B 922 af Justerreglementet<br />
13.12.99<br />
- + Ekspert<br />
B 371 af Skibsmedicinkister<br />
23.05.00 mv.<br />
0 - Ekspert<br />
B 587 af Gebyrer i medfør<br />
23.06.00 af lov om visse<br />
betalingsmidler<br />
0 - Ekspert<br />
FINANSMINISTERIET<br />
B 1018 Revisionens - 0 Ekspert<br />
af gennemførelse i<br />
15.12.99 finansielle virksomheder<br />
<strong>og</strong> finansielle<br />
koncerner<br />
B 1020 Beregningsgrund- - 0 Ekspert<br />
af laget for hensæt-<br />
15.12.99 telser til dækning<br />
af sikring mod<br />
følger af arbejdsskader<br />
B 1022 Afgrænsning af - 0 Ekspert<br />
af værdipapirer<br />
15.12.99 omfattet af flere<br />
aktivgrupper<br />
100<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
FORSKNINGSMINISTERIET<br />
L 31 Lov om Stats- 0 + + 0 0 Ekstidende<br />
pert3 L 103 Tildeling af<br />
frekvenser<br />
0 0 0 0 + Ekspert<br />
L 199 Markedsføring af<br />
teleudstyr<br />
0 + + 0 0 Ekspert<br />
L 229 Elektroniske<br />
signaturer<br />
- - 0 - ++ Ekspert<br />
L 248 Telelov - ++ 0 - ++ Ekspert<br />
B 605 af Pr<strong>og</strong>ramudbud i<br />
19.07.99 fællesantenneanlæg<br />
mv.<br />
0 + Ekspert<br />
B 707 af Frekvensanven-<br />
07.09.99 delse mv. uden<br />
0 + Ekspert<br />
(ILG) individuel<br />
tilladelse<br />
B 899 af Frekvensanven-<br />
07.12.99 delse mv. uden<br />
individuel<br />
tilladelse<br />
0 + Ekspert<br />
B 1058 Afgivelse af 0 - Ekspert<br />
af radiodæknings-<br />
17.12.99 planer<br />
B 1174 Sikring af offent- - - Ekspert<br />
af lige telenet <strong>og</strong><br />
17.12.99 teletjenester<br />
B 14 af Gebyrer efter lov 0 + Ekspert<br />
03.01.00 om radiokommunikation<br />
<strong>og</strong> tildeling<br />
af frekvenser<br />
B 235 af Frekvensanven-<br />
30.03.00 delse mv. uden<br />
individuel<br />
tilladelse<br />
0 + Ekspert<br />
B 569 af Udbud af telenet<br />
22.06.00 <strong>og</strong> teletjenester<br />
0 + Ekspert<br />
B 570 af Samtrafik mv.<br />
22.06.00<br />
- 0 Ekspert<br />
B 571 af Standardtilbud på<br />
22.06.00 samtrafikområdet<br />
- 0 Ekspert<br />
101
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse ning<br />
Omstil- Løbenling<br />
de<br />
B 572 af Visse forhold på<br />
22.06.00 samtrafikområdet<br />
- 0 Ekspert<br />
B 573 af Grundlæggende<br />
22.06.00 tjenester mv., der<br />
indgår i samtrafikprodukter<br />
- 0 Ekspert<br />
B 633 af Udstedelse af<br />
30.06.00 særlige tilladelser i<br />
frekvensbånd afsat<br />
til radiofoniformål<br />
- 0 Ekspert<br />
MINISTERIET FOR FØDEVARER, LANDBRUG OG FISKERI<br />
L 11 Register over forbrug<br />
af veterinære<br />
lægemidler<br />
- - - 0 - 0 Ekspert<br />
L 12 Indberetningspligt<br />
om tilsætningsstoffer<br />
i foder<br />
- - 0 0 0 Ekspert<br />
L 54 Støtte til udvikling<br />
af landdistrikterne<br />
0 + 0 + 0 Ekspert<br />
L 177 Tilskud til fremme<br />
af innovation<br />
0 0 0 0 ++ Ekspert<br />
L 202 Strukturforanstaltninger<br />
vedr.<br />
fiskerisektoren<br />
0 0 0 0 + Ekspert<br />
B 587 af Jordbrugets<br />
12.07.99 anvendelse af<br />
gødning m.m.<br />
0 - - Ekspert<br />
B 613 af Forbud mod - - - - Ekspert<br />
22.07.99 omsætning af<br />
(ILG) fødevarer forurenet<br />
med dioxin<br />
B 667 af Overvågning <strong>og</strong><br />
19.08.99 undersøgelse for<br />
Salmonella<br />
- - Ekspert<br />
B 669 af Forbud mod<br />
19.08.99 omsætning af<br />
fødevarer forurenet<br />
med dioxin<br />
- - - - Ekspert<br />
B 758 af Forbud mod<br />
04.10.99 omsætning af<br />
0 - - Ekspert<br />
(ILG) fødevarer forurenet<br />
med dioxin<br />
102<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 881 af Hakket kød <strong>og</strong><br />
06.12.99 tilberedt kød<br />
0 - Ekspert<br />
B 904 af Forbud mod<br />
09.12.99 omsætning af<br />
0 - - Ekspert<br />
(ILG) fødevarer forurenet<br />
med dioxin<br />
B 980 af Veterinærkontrol<br />
13.12.99 ved indførsel af<br />
animalske fødevarer<br />
0 + Ekspert<br />
B 987 af Betaling af afgifter<br />
14.12.99 i Grønland af<br />
kvalitetskontrol<br />
med fisk <strong>og</strong><br />
fiskevarer<br />
0 - Ekspert<br />
B 988 af Ålepas, ungfiske-<br />
14.12.99 sluser samt<br />
afgitringer i ferske<br />
vande<br />
- - Ekspert<br />
B 991 af Autorisation mv.<br />
14.12.99 ved behandling <strong>og</strong><br />
salg af animalske<br />
fødevarer mv.<br />
0 - - Ekspert<br />
B 992 af Egenkontrol i<br />
14.12.99 fødevarevirksomheder<br />
mv.<br />
- - - - Ekspert<br />
B 1005 Betaling for kontrol 0 - Ekspert<br />
af af fødevarer <strong>og</strong><br />
15.12.99 levende dyr mv.<br />
B 1060 Præparater <strong>og</strong> 0 - Ekspert<br />
af undersøgelser ved<br />
17.12.99 Statens Veterinære<br />
Serumlaboratorium<br />
<strong>og</strong> Institut for<br />
Virusforskning<br />
B 1140 Ydelse af præmier - - - Ekspert<br />
af<br />
20.12.99<br />
til husdyr<br />
B 1175 Registrering <strong>og</strong> - - Ekspert<br />
af kontrol af<br />
17.12.99 oplysninger om fisk<br />
103
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 30 af Indførsel af føde- - 0 Ekspert<br />
19.01.00 varer mv. fremstillet<br />
af kvæg fra<br />
UK <strong>og</strong> Portugal<br />
B 156 af Egenkontrol i<br />
08.03.00 fødevarevirksomheder<br />
mv.<br />
- - Ekspert<br />
B 157 af Fersk kød mv.<br />
08.03.00<br />
- - Ekspert<br />
B 281 af Lægemidler til<br />
18.04.00 veterinær brug<br />
- - - Ekspert<br />
B 328 af Betaling for kontrol<br />
09.05.00 af fødevarer <strong>og</strong><br />
levende dyr mv.<br />
0 - Ekspert<br />
B 526 af Akustiske alarmer<br />
15.06.00 på garnredskaber<br />
i Nordsøen<br />
- - Ekspert<br />
B 527 af Tilsætningsstoffer<br />
15.06.00 til foderstoffer<br />
- - Ekspert<br />
INDENRIGSMINISTERIET<br />
L 3 Lov om Det - +/- 0 0 0 Test-<br />
Centrale Person- panel4 register<br />
B 734 af Bidrag for tilsyn<br />
21.09.99 med sikkerhedsforanstaltninger<br />
på radioaktivitetsområdet<br />
0 + Ekspert<br />
B 740 af Brandværnsfor- - - - Fokus-<br />
23.09.99 anstaltninger i<br />
hoteller mv.<br />
panel<br />
B 310 af Udlændinge-<br />
04.05.00 bekendtgørelse<br />
0 + Ekspert<br />
JUSTITSMINISTERIET<br />
L 37 Lov om indendørs<br />
hold af smågrise,<br />
avls- <strong>og</strong> slagtesvin<br />
0 0 0 - - 0 Ekspert<br />
L 147 Behandling af 0 +/- 0 0 0 Testpersonoplysninger<br />
panel5 L 2136 Direkte markeds- - - - - 0 - 0 Testføring<br />
panel<br />
104<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 66 af Våben <strong>og</strong> 0 - Ekspert<br />
26.01.00 ammunition mv.<br />
B 531 af Pengeinstitutters<br />
15.06.00 videregivelse af<br />
kreditoplysninger<br />
- 0 Ekspert<br />
B 534 af Undtagelse fra<br />
15.06.00 pligten til anmeldelse<br />
af visse<br />
behandlinger, som<br />
foretages for en<br />
privat dataansvarlig<br />
- - - Ekspert<br />
KULTURMINISTERIET<br />
L 272 Forbud mod<br />
piratdekoderer<br />
0 0 0 + 0 Ekspert<br />
MILJØ- OG ENERGIMINISTERIET<br />
L 50 Tilskud til<br />
investeringer i<br />
energibesparelser<br />
0 - ++ 0 + Ekspert<br />
L 51 Aftaleordning for<br />
virksomheder med<br />
store rumvarmeudgifter<br />
0 + ++ + 0 Ekspert<br />
L 91 Lov om forurenet<br />
jord<br />
0 + 0 0 0 Ekspert<br />
L 157 Godkendelse af<br />
biocider<br />
- - +/- - - - - 0 Ekspert<br />
L 158 Affaldshåndtering - - - 0 - - 0 Fokusi<br />
havne panel7 L 182 Betaling for 0 0 0 ++ 0 Ekspert<br />
spildevand<br />
L 239 Naturgasforsyning - - 0 0 ++ Ekspert<br />
L 275 Udligning af udgifter<br />
til grøn strøm<br />
0 0 0 ++ 0 Ekspert<br />
B 761 af Begrænsning af<br />
25.09.99 import, salg <strong>og</strong><br />
anvendelse af<br />
biocidholdig<br />
bundmaling<br />
- 0 Ekspert<br />
B 807 af Godkendelse af<br />
25.10.99 listevirksomhed<br />
0 - Ekspert<br />
105
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 829 af Indretning, etable-<br />
24.10.99 ring <strong>og</strong> drift af<br />
olietanke mv.<br />
0 - Ekspert<br />
B 830 af Mærkning <strong>og</strong><br />
30.10.99 begrænsning af<br />
import, salg <strong>og</strong><br />
anvendelse af<br />
olieoverfladebehandlingsmidler<br />
- 0 Ekspert<br />
B 860 af Håndtering af - - - Fokus-<br />
29.11.99 affald i form af<br />
motordrevne<br />
køretøjer mv.<br />
panel<br />
B 1046 Depotrådets 0 - Ekspert<br />
af sammensætning<br />
16.12.99 <strong>og</strong> virksomhed<br />
B 1171 af Kosmetiske<br />
10.10.99 produkter<br />
(ILG)<br />
- 0 Ekspert<br />
B 24 af Forbud mod - - Fokus-<br />
14.01.00 import <strong>og</strong> salg af<br />
visse nikkelholdige<br />
produkter<br />
panel<br />
B 106 af Kontrol med - - - - Fokus-<br />
01.02.00 risikoen for større<br />
uheld med farlige<br />
stoffer<br />
panel<br />
B 111 af Gebyr <strong>og</strong> tilskud til<br />
05.02.00 nyttiggørelse af<br />
dæk<br />
- - Ekspert<br />
B 141 af Opkrævning af<br />
25.02.00 miljøbidrag <strong>og</strong><br />
udbetaling af<br />
godtgørelse i<br />
forbindelse med<br />
ophugning <strong>og</strong><br />
skrotning af biler<br />
- - Ekspert<br />
B 238 af Standard-<br />
31.03.00 vedtægter<br />
- 0 Ekspert<br />
B 264 af Import <strong>og</strong> eksport 0 - Fokus-<br />
03.04.00 af affald panel<br />
106<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 297 af Begrænsning af<br />
22.04.00 salg <strong>og</strong> anvendelse<br />
af visse farlige<br />
kemiske stoffer <strong>og</strong><br />
produkter<br />
- 0 Ekspert<br />
B 313 af Bekæmpelses-<br />
05.05.00 midler<br />
- - -/+ Ekspert<br />
B 323 af Vindmøllers tilslut-<br />
05.05.00 ning til elnettet<br />
0 + Ekspert<br />
B 369 af Godkendelse af<br />
17.05.00 produktion med<br />
genetisk modificerede<br />
planter <strong>og</strong> dyr<br />
- 0 Ekspert<br />
B 370 af Godkendelse af<br />
17.05.00 udstilling <strong>og</strong><br />
informationsformidling<br />
med<br />
genetisk modificerede<br />
organismer<br />
- 0 Ekspert<br />
B 379 af Godkendelse af<br />
17.05.00 produktion med<br />
genetisk<br />
modificerede<br />
mikroorganismer<br />
- - Ekspert<br />
B 380 af Transport <strong>og</strong><br />
17.05.00 import af genetisk<br />
modificerede<br />
organismer<br />
- - Ekspert<br />
B 594 af Kosmetiske<br />
06.06.00 produkter<br />
- 0 Ekspert<br />
B 619 af Affalds- - - - - Fokus-<br />
27.06.00 bekendtgørelsen panel<br />
B 620 af Tilskud til<br />
27.06.00 bortskaffelse af<br />
spildolie<br />
0 + Ekspert<br />
B 675 af Anmeldelse af<br />
27.06.00 flytning af<br />
forurenet jord mv.<br />
0 - Ekspert<br />
SKATTEMINISTERIET<br />
L 19 <strong>og</strong> Opkrævning af - - - - ++ 0 0 Test-<br />
L 208 skatter <strong>og</strong> afgifter panel<br />
107
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
L 21 Afskrivning på<br />
husdyr<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
L 22 Overførsel af tab - 0 0 0 0 Fokuspanel<br />
L 23 Nedsættelse af<br />
administrationsgodtgørelsen<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
L 24 Ændring af - ++ + 0 0 Testmomsregler<br />
panel<br />
L 26 Handel med piratkopierede<br />
varer<br />
0 0 0 0 + Ekspert<br />
L 27 Svigsbekæmpende<br />
foranstaltninger<br />
mv.<br />
- 0 0 0 0 Ekspert<br />
L 45 Beskatning af lønindkomst<br />
tjent<br />
ved arbejde i<br />
regelmæssig færgeeller<br />
t<strong>og</strong>trafik<br />
0 + 0 0 0 Ekspert<br />
L 52 Ændring af<br />
proceslisten<br />
0 + ++ 0 0 Ekspert<br />
L 58 Justering af afgiftsskalaer<br />
mv. for<br />
brugte køretøjer<br />
0 0 - 0 0 Ekspert<br />
L 69 Lov om afgift af - - - - - - 0 0 Fokus-<br />
PVC <strong>og</strong> Phthalater panel<br />
L 74 Ændring af lov om<br />
registreringsafgift<br />
- - - - - 0 Ekspert<br />
L 75 Ændring af lov om<br />
afgift af brændstofforbrug<br />
0 0 + 0 0 Ekspert<br />
L 85 Justering af - - - - - - 0 0 Testpinsepakken<br />
panel<br />
L 88 Skattefrihed for<br />
uddannelsesydelser,rejsegodtgørelser<br />
mv.<br />
0 + + 0 0 Ekspert<br />
L 89 Lov om forskellige<br />
afgiftslove<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
108<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
L 119 Ændring af lov om<br />
afgift af ledningsført<br />
vand<br />
0 ++ - 0 0 Ekspert<br />
L 120 Lov om ændring<br />
af momsloven<br />
0 - - - 0 0 Ekspert<br />
L 121 Ændring af lov om<br />
afgift på natur- <strong>og</strong><br />
bygas (reduktion<br />
af skyggeafgift på<br />
naturgas)<br />
0 0 - 0 0 Ekspert<br />
L 122 Bekæmpelse af - - - 0 0 0 Fokusøkonomisk<br />
kriminalitet<br />
panel<br />
L 123 Ændret beregning<br />
af forrentning<br />
0 + - - 0 0 Ekspert<br />
L 154 Investeringsforeninger<br />
mv.<br />
0 + 0 0 0 Ekspert<br />
L 212 Sikkerhed for<br />
skatter <strong>og</strong> afgifter<br />
0 - 0 - 0 Ekspert<br />
L 236 Genbeskatningsregler<br />
- 0 + 0 0 Ekspert<br />
L 266 Opsigelse af<br />
dobbeltbeskatningsaftale<br />
med<br />
Singapore<br />
0 0 - - 0 0 Ekspert<br />
L 267 Omkostningsdækning<br />
0 0 + 0 0 Ekspert<br />
L 268 Regulering af - - - - - + 0 Fokusspilleautomatmarkedet<br />
panel<br />
L 269 - Væddemål i 0 + 0 ++ + Ekspert<br />
L 271 forbindelse med<br />
heste- <strong>og</strong> hundevæddeløb<br />
L 287 Udvidelse af<br />
DIS-ordningen<br />
0 0 0 ++ 0 Ekspert<br />
B 725 af Afgift af tinglys- 0 + Ekspert<br />
15.09.99 ning <strong>og</strong> registrering<br />
af ejer- <strong>og</strong> panterettigheder<br />
mv.<br />
109
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 159 af Merværdiafgifts-<br />
03.03.00 loven<br />
- - Ekspert<br />
B 221 af Visse regler i<br />
30.03.00 pensionsafkastbeskatningsloven<br />
0 -/+ Ekspert<br />
B 508 af Sikkerhedsstillelse<br />
07.06.00 ved registrering<br />
0 - Ekspert<br />
B 544 af Opkrævning af<br />
19.06.00 afgift af vejbenyttelse<br />
mv.<br />
- 0 Ekspert<br />
SOCIALMINISTERIET<br />
L 57 Dagpenge ved - - - - - - 0 0 Testsygdom<br />
<strong>og</strong> fødsel panel<br />
L 136 Ændr. af lov om<br />
aktiv socialpolitik<br />
(virksomhedsservice)<br />
0 + 0 0 0 Ekspert<br />
SUNDHEDSMINISTERIET<br />
L 111 Sundhedsvæsenets<br />
centralstyrelse<br />
0 - 0 0 0 Ekspert<br />
L 215 Lov om apoteksvirksomhed<br />
0 - 0 0 0 Ekspert<br />
L 233 Ændring af<br />
medicintilskudsregler<br />
0 - 0 0 0 Ekspert<br />
B 62 af Lægemiddelstyrel- - - - - Ekspert<br />
24.01.00 sens Centrale<br />
Tilskudsregister<br />
(CTR)<br />
B 89 af Medicinsk udstyr til - - Ekspert<br />
04.02.00 invitrodiagnostik<br />
B 137 af Henstandsordning<br />
25.02.00 for kronisk syge<br />
0 - Ekspert<br />
TRAFIKMINISTERIET<br />
L 62 Firmaflyvning - - - 0 0 Ekspert<br />
L 90 Ændring af lov om<br />
godskørsel <strong>og</strong> lov<br />
om buskørsel<br />
(chaufførvikarer)<br />
0 0 0 - 0 Ekspert<br />
110<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
L 156 Ændring af<br />
færdselsloven<br />
0 0 0 + 0 Ekspert<br />
B 612 af Buskørsel<br />
21.07.99<br />
(ILG)<br />
0 - Ekspert<br />
B 665 af Sikkerhedsråd-<br />
18.08.99 givere for transport<br />
af farligt gods<br />
0 - Ekspert<br />
B 10102 Godkendelse af - 0 Ekspert<br />
af luftfarts-<br />
13.07.99 foretagender<br />
B 130 af Postbefordring af<br />
23.02.00 blade til særligt<br />
lave takster<br />
- 0 Ekspert<br />
B 187 af Buskørsel<br />
20.03.00<br />
- - Ekspert<br />
B 188 af Godskørsel<br />
20.03.00<br />
- - Ekspert<br />
B 216 af Energimærkning<br />
28.03.00 mv. af nye<br />
personbiler<br />
- - Ekspert<br />
B 387 af Firmaflyvning<br />
29.05.00<br />
- - Ekspert<br />
UNDERVISNINGSMINISTERIET<br />
L 250 - Voksenuddan- Opgjort under Arbejdsministeriet<br />
L 260 nelsesreform<br />
ØKONOMIMINISTERIET<br />
L 112 Lov om banker <strong>og</strong> - +/- - 0 ++ Fokus<strong>og</strong><br />
sparekasser panel<br />
L 113 Lov om realkredit- - 0 0 0 0 Fokus-<br />
A <strong>og</strong> B institutter panel<br />
L 114 Lov om fonds- - +/- 0 0 0 Fokusmæglerselskaber<br />
mv.<br />
panel<br />
L 115 Lov om forsikrings- - +/- 0 0 0 Fokusvirksomheder<br />
panel<br />
L 116 Lov om firma- - 0 0 0 0 Fokuspensionskasser<br />
panel<br />
111
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
L 117 Lov om værdi- - - 0 0 0 Fokuspapirhandlere<br />
panel<br />
L 162 Udbygning af<br />
finansiel statistik<br />
- - - 0 0 0 Ekspert<br />
L 223 Overførsel af Dansk<br />
Landbrugs<br />
Realkreditfond til<br />
realkreditloven<br />
- - 0 0 + Ekspert<br />
L 224 Stormflod <strong>og</strong><br />
stormfald<br />
- 0 0 0 0 Ekspert<br />
B 907 af Forsikringsmægleres<br />
01.12.99 årlige indberetning<br />
til Finanstilsynet<br />
- - Ekspert<br />
B 909 af Den praktiske <strong>og</strong><br />
01.12.99 teoretiske<br />
uddannelse af<br />
forsikringsmæglere<br />
0 - Ekspert<br />
B 920 af Kapitalgrundlag<br />
12.12.99 for livsforsikringsvirksomhed<br />
- 0 Ekspert<br />
B 10992 Regnskabsaflæg- - - Ekspert<br />
af gelse for realkredit-<br />
14.12.99 koncerner<br />
B 10996 Regnskabs- - - Ekspert<br />
af aflæggelse for<br />
14.12.99 pengeinstitutter,<br />
sparevirksomheder<br />
<strong>og</strong> visse kreditinstitutter<br />
B 11070 Regnskabs- 0 - Ekspert<br />
af aflæggelse for<br />
14.12.99 fondsmæglerselskaber<br />
B 1020 Beregnings- - 0 Ekspert<br />
af grundlaget for<br />
15.12.99 hensættelser til<br />
dækning af sikring<br />
mod følger af<br />
arbejdsskade<br />
112<br />
BILAG 2<br />
Nummer Navn på Administra- Om- Af- Struk- Vurdepå<br />
lov/ lov/bekendt- tive konse- kost- ledte turel ringsbe-<br />
gørelse kvenser nings- virk- virk- metokendt-<br />
virk- ninger ning de<br />
gørelse<br />
Omstil- Løben-<br />
ning<br />
ling de<br />
B 17 af Opgørelse <strong>og</strong> - + Ekspert<br />
06.01.00 indberetning af<br />
store engagementer<br />
for pengeinstitutter<br />
mv.<br />
B 20 af Opgørelse <strong>og</strong> - + Ekspert<br />
10.01.00 indberetning af<br />
store engagementer<br />
for fondsmæglerselskaber<br />
B 29 af Opgørelse <strong>og</strong> - + Ekspert<br />
18.01.00 indberetning af<br />
store engagementer<br />
for realkreditinstitutter<br />
1 Bekendtgørelse nr. 866 af 18.09.<strong>2000</strong> (oplysning om salgspris <strong>og</strong> enhedspris for<br />
forbrugsvarer) er vurderet i et fokuspanel. Resultatet af panelvurderingen er medtaget<br />
under lovforslaget.<br />
2 Bekendtgørelse nr. 1164 af 29.12.<strong>1999</strong> (hjemmeservice) er vurderet i et fokuspanel.<br />
Resultatet af panelvurderingen er medtaget under lovforslaget.<br />
3 Lovforslaget blev første gang fremsat i folketingssamlingen 1998/<strong>1999</strong> <strong>og</strong> blev dengang<br />
vurderet i Testpanelet.<br />
4 Undersøgelsen fandt sted i forbindelse med fremsættelsen af lovforslaget i folketingssamlingen<br />
1998/<strong>1999</strong>.<br />
5 Undersøgelsen fandt sted i forbindelse med fremsættelsen af lovforslaget i folketingssamlingen<br />
1998/<strong>1999</strong>.<br />
6 Efter forelæggelse for Testpanelet blev lovforslaget ændret inden fremsættelsen, så<br />
virksomhedernes administrative arbejde blev mindre.<br />
7 Bekendtgørelse nr. 631 af 27.06.<strong>2000</strong> (modtagelse af affald fra skibe samt skibes aflevering<br />
af affald) er vurderet i et fokuspanel. Resultatet af panelvurderingen er medtaget<br />
under lovforslaget.<br />
8 Efter forelæggelse for Testpanelet blev lovforslaget ændret inden fremsættelsen, så<br />
virksomhedernes administrative arbejde blev mindre.<br />
113
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Bilag 3. De væsentligste love <strong>og</strong><br />
bekendtgørelser fra folketingsåret<br />
<strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
I dette bilag er de væsentligste love, lovpakker <strong>og</strong> bekendtgørelser<br />
i <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong> beskrevet mere detaljeret. Der indledes med en<br />
beskrivelse af indhold <strong>og</strong> formål, <strong>og</strong> derefter gennemgås henholdsvis<br />
de erhvervsøkonomiske <strong>og</strong> administrative konsekvenser.<br />
I de tilfælde, hvor de administrative konsekvenser er vurderet<br />
i Testpanelet eller et fokuspanel, kan den samlede vurdering<br />
læses på www.e<strong>og</strong>s.dk 1 .<br />
Opkrævningsloven<br />
(L 19 <strong>og</strong> L 20, Skatteministeriet)<br />
Formålet ved opkrævningsloven er at samle <strong>og</strong> forenkle opkrævningsreglerne<br />
for en række skatter <strong>og</strong> afgifter, som virksomhederne<br />
afregner med Told- <strong>og</strong> Skattestyrelsen, d<strong>og</strong> ikke person<strong>og</strong><br />
selskabsskat eller told. Samtidig nedsættes morarenten ved for<br />
sen betaling af skat eller afgift med 0,3 pct. til 1,0 pct., <strong>og</strong> den<br />
skal for fremtiden følge udviklingen i markedsrenten.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Den lavere morarente letter erhvervslivets omkostninger med 90<br />
mio. kr. i 2001, 170 mio. kr. i 2002 <strong>og</strong> når derefter et niveau på<br />
140 mio. kr. i 2005. Der er ingen afledte eller strukturelle virkninger<br />
ved loven.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Lovforslaget er et eksempel på, at Testpanelet kan være med til<br />
at påvise utilsigtede administrative konsekvenser. Testpanelet<br />
blev bedt om at vurdere lovforslaget, <strong>og</strong> virksomhederne forventede<br />
en meget stor stigning i de løbende administrative byrder.<br />
Idet formålet med lovforslaget bl.a. var en forenkling af reglerne,<br />
var resultatet af undersøgelsen overraskende. En række<br />
virksomheder fra Testpanelet blev derfor inviteret til et møde,<br />
hvor de forklarede, hvad de administrative byrder bestod i.<br />
Virksomhederne argumenterede, at det administrative personale<br />
ville opleve en spidsbelastning, hvis alle afregningsfrister blev<br />
harmoniserede. Harmoniseringen af afregningsfristerne blev<br />
efterfølgende taget ud af lovforslaget. Virksomhederne må der-<br />
1 Klik på ”Adm. lettelser”, derefter på ”Enhed for erhvervsregulering”, på ”konsekvensvurderinger”<br />
<strong>og</strong> endelig på ”evalueringer i folketingsåret <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong>”.<br />
114<br />
for forventes at opleve væsentlig færre administrative byrder,<br />
end den oprindelige vurdering i Testpanelet viste.<br />
BILAG 3<br />
Nedsættelse af administrationsgodtgørelse<br />
(L 23, Skatteministeriet)<br />
Loven halverer administrationsgodtgørelsen til mindre virksomheder<br />
i <strong>2000</strong> <strong>og</strong> afskaffer den helt i 2001. Administrationsgodtgørelsen<br />
har vist sig ikke at være målrettet nok i forhold til<br />
de administrative byrder. En del af puljen er overført til<br />
ErhvervsServicepuljen (se L 105 nedenfor).<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven påvirker ca. 190.000 virksomheder. Virksomheder uden<br />
ansatte mister et tilskud på 6.000 kr., virksomheder med én<br />
ansat mister 4.000 kr., <strong>og</strong> virksomheder med to ansatte mister<br />
2.000 kr. Samlet betyder det, at erhvervslivet vil miste 300 mio.<br />
kr. i <strong>2000</strong> <strong>og</strong> derefter 600 mio. kr. fra 2001.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Forslaget betyder ingen ændringer i virksomhedernes administrative<br />
arbejde.<br />
Den grønne pakke (L 50, L 51, L 52 <strong>og</strong> L 53,<br />
Miljø- <strong>og</strong> Energiministeriet, Arbejdsministeriet<br />
<strong>og</strong> Skatteministeriet) 2<br />
Den grønne pakke justerer de grønne afgifter for erhvervslivet.<br />
Justeringen er lavet på baggrund af evalueringsrapporten<br />
”Evaluering af grønne afgifter <strong>og</strong> erhvervene” (februar <strong>1999</strong>) <strong>og</strong><br />
drøftelser mellem erhvervsministeren <strong>og</strong> Industriens Udviklingsgruppe.<br />
Evalueringsrapporten konkluderer, at den grønne pakke opfylder<br />
det oprindelige mål om at sikre en mindre CO2-udledning<br />
på en økonomisk effektiv måde <strong>og</strong> uden at skade virksomhedernes<br />
internationale konkurrenceevne. Rapporten viser <strong>og</strong>så, at<br />
fremstillingserhvervene er blevet belastet hårdere, end man forventede,<br />
da pakken blev vedtaget, mens handels- <strong>og</strong> serviceerhvervene<br />
omvendt er blevet belastet mindre. Formålet med<br />
den grønne lovpakke er derfor at rette op på den skæve belastning<br />
af erhvervene <strong>og</strong> sikre en større miljøeffekt. Desuden skal<br />
ændringerne sikre en lettere administration for virksomhederne.<br />
2 Ikrafttræden af L 51 <strong>og</strong> L 52 er afhængig af godkendelse af EU-Kommissionen.<br />
115
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
L 50 opretter en ny tilskudspulje på 175 mio. kr. til energieffektivisering<br />
i industrien <strong>og</strong> indeholder desuden to vigtige ændringer.<br />
For det første skelnes mellem industrien <strong>og</strong> den øvrige del<br />
af erhvervslivet for at målrette den nye pulje mod industrien.<br />
For det andet kan elforsyningsvirksomheder, der opererer på<br />
markedsvilkår, nu indgå i industrielle kraftvarmeprojekter med<br />
tilskud.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Tilskuddet har en positiv betydning for de direkte omkostninger<br />
i de virksomheder, der vælger at investere i energieffektivisering<br />
(i alt 175 mio. kr.). Erfaringer fra de hidtil gennemførte<br />
projekter viser, at projekterne - udover sparede energiudgifter<br />
for virksomhederne - har medført en række andre langsigtede<br />
fordele. Energieffektiviseringen har ofte skabt mere fremtidssikrede<br />
anlæg, som giver øget driftssikkerhed, bedre miljøforhold<br />
<strong>og</strong> mindre drifts- <strong>og</strong> vedligeholdelsesomkostninger.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Virksomhederne kan have begrænsede administrative omkostninger<br />
ved ansøgning om investeringstilskuddet. Miljø- <strong>og</strong><br />
Energiministeriet har vurderet, at de løbende byrder på samfundsplan<br />
vil være mindre end 10.000 timer årligt.<br />
L 51 fjerner kravet om, at virksomhederne skal gennemføre et<br />
energisyn, når de indgår en aftale om energieffektivisering med<br />
Energistyrelsen. Til gengæld bliver der stillet krav om, at der<br />
skal implementeres et udbygget energiledelsessystem. For virksomheder<br />
med særligt store energiudgifter er der mulighed for<br />
at få en lempelse i afgiftsbetalingen, hvis der indgås en aftale<br />
med Energistyrelsen om energibesparelser. På samme måde kan<br />
virksomheder med store rumvarmeudgifter <strong>og</strong>så indgå en aftale<br />
om energibesparelse mod en lempelse af rumvarmeafgiften. I<br />
dag eksisterer der en bundgrænse på 20.000 kr. ved udbetaling<br />
af tilskud til virksomhederne (d<strong>og</strong> 10.000 kr. for væksthuse).<br />
Denne bundgrænse vil blive fjernet, hvis virksomhederne indgår<br />
aftale med Energistyrelsen på grundlag af en fællesaftale<br />
med en branche eller en gruppe af virksomheder.<br />
116<br />
BILAG 3<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven medfører en lempelse i virksomhedernes direkte omkostninger.<br />
Det skønnes, at disse lempelser vil virke med 3/4 kraft i<br />
2001 <strong>og</strong> med fuld virkning i 2002. For det første forventes en<br />
fjernelse af bundfradraget <strong>og</strong> en stigning i antallet af aftaler om<br />
energibesparelser at medføre en øget udbetaling til virksomhederne<br />
på 5-10 mio. kr. For det andet skønnes en lempelse af<br />
rumvarmeafgiften at betyde en lettelse på 20-25 mio. kr.<br />
Det forventes, at virksomhedernes afledte omkostninger mindskes,<br />
da de sparer omkostninger til energisyn. Loven har ingen<br />
indvirkning på virksomhedernes strukturelle konkurrenceevne.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Med lovforslaget bliver det lettere for virksomhederne at indgå<br />
aftaler. Miljø- <strong>og</strong> Energiministeriet vurderer, at det samlede<br />
antal virksomheder vil få løbende lettelser på op til 10.000 timer<br />
årligt.<br />
L 52 nedsætter beskatningen af energi til vækstlys i gartnerier.<br />
Desuden foretages der to ændringer i den såkaldte procesliste<br />
over energiintensive processer. Proceslisten opdeler de produktionsprocesser<br />
virksomhederne benytter, efter om de bruger<br />
meget eller lidt energi. Energi, der benyttes til fremstilling af<br />
tørmælk <strong>og</strong> foderstoffer, vil fremover blive beskattet som let<br />
proces <strong>og</strong> dermed delvist med en lavere sats. På samme måde vil<br />
energi anvendt til rumopvarmning i jernstøberier, staldbygninger<br />
<strong>og</strong> i forbindelse med hærdning af glasfibre blive beskattet<br />
som let proces <strong>og</strong> dermed til en lavere sats.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Virksomhedernes direkte omkostninger mindskes med ca. 23<br />
mio. kr. fra <strong>2000</strong> 3 . Loven har ingen afledte eller strukturelle virkninger.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Skatteministeriet har foretaget en ekspertvurdering af lovforslaget.<br />
Overordnet forventes nettovirkningen af forslaget at være<br />
en lettelse på mindre end 10.000 timer årligt på samfundsplan.<br />
Enkelte erhverv vil opleve en beskeden administrativ merbelastning<br />
ved den udvidede adgang til tilbagebetaling af afgifter.<br />
Modsat er der andre erhverv, der vil opleve administrative lettelser,<br />
da de vil kunne foretage en lettere opdeling af energiforbruget<br />
på rumvarme, let proces <strong>og</strong> tung proces.<br />
3 Ændringen afventer godkendelse i EU-Kommissionen, men vil blive gennemført med<br />
tilbagevirkende kraft fra <strong>2000</strong>, når godkendelsen foreligger.<br />
117
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
L 53 nedsætter arbejdsgivernes ATP-kompensation med 198 kr.<br />
pr. fuldtidsbeskæftiget for at finansiere de udgiftskrævende<br />
justeringer af den grønne pakke for erhvervene.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Virksomhedernes direkte omkostninger øges med 270 mio. kr.<br />
fra <strong>og</strong> med 2001. Loven har ingen afledte eller strukturelle virkninger.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Lovforslaget forventes ikke at have administrative konsekvenser.<br />
Samlet set vil den grønne pakke være omkostningsneutral for<br />
erhvervslivet, idet der sammen med lovpakken sker en forhøjelse<br />
af puljen til renere produkter. Der forventes langsigtede,<br />
strukturelle fordele som følge af energieffektivisering.<br />
Lov om betalingskort<br />
(L 63, Erhvervsministeriet)<br />
Loven er en forenkling <strong>og</strong> modernisering af den eksisterende<br />
lov om betalingskort (fx Visa). Loven medfører blandt andet, at<br />
brugere af betalingskort:<br />
■ sikres mod vidtgående tab, hvis betalingskortet bliver misbrugt<br />
■ sikres mod videregivelse af oplysninger (registerreglen)<br />
■ har krav på refusion af restværdien på et forudbetalt betalingsmiddel<br />
efter gyldighedsperiodens udløb.<br />
Desuden medfører loven, at udstedere af betalingskort ikke længere<br />
skal begrunde eventuelle afslag på en ansøgning.<br />
Formålet med loven er at opnå en sikker <strong>og</strong> effektiv udvikling<br />
på betalingskortområdet ved at bruge den nyeste teknol<strong>og</strong>iske<br />
udvikling. Der er lagt vægt på at opnå en mere enkel <strong>og</strong> fleksibel<br />
detailregulering. Dels for at minimere omkostningerne <strong>og</strong> skabe<br />
administrative lettelser for erhvervslivet, dels for at skabe mulighed<br />
for en øget indtjening ved at åbne op for udvikling af nye<br />
produkter, ydelser <strong>og</strong> forretningsgange.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven forbedrer sikkerheden ved brug af nye betalingsmidler.<br />
Virksomhederne får på denne måde bedre mulighed for at<br />
udnytte handel over Internettet <strong>og</strong> andre nye kanaler. Dette øger<br />
konkurrencen, <strong>og</strong> indebærer derfor en positiv strukturel effekt.<br />
118<br />
Loven betyder d<strong>og</strong>, at erhvervslivet pålægges en række afledte<br />
omkostninger. For det første medfører de nye regler om tab ved<br />
misbrug af betalingskort, at virksomhederne må bære tab, der<br />
ellers kunne være pålagt forbrugerne. For det andet begrænser<br />
registerreglen virksomhedernes videregivelse af data. Endelig<br />
medfører kravet om refusion af restværdien på et forudbetalt<br />
betalingsmiddel <strong>og</strong>så en omkostning for virksomhederne.<br />
Omkostningerne må d<strong>og</strong> forventes at blive mere end opvejet af<br />
en større anvendelse af internethandel.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Lovforslaget har været vurderet i Testpanelet. Knap 20 pct. af<br />
virksomhederne forventer at være omfattede af lovforslaget. Der<br />
forventes løbende administrative byrder pga. refusion af restværdi<br />
på udløbne forudbetalte betalingsmidler, <strong>og</strong> der ventes<br />
lettelser i forbindelse med forenklede regler om anmeldelser,<br />
oplysningspligt <strong>og</strong> kvitteringskrav. De nærmere administrative<br />
konsekvenser er præsenteret i bilagsboks 3.1.<br />
Bilagsboks 3.1 Forventede administrative<br />
konsekvenser af betalingskortloven<br />
Andel berørte Konsekvenser pr. Samfundsniveau i<br />
virksomheder virksomhed timer<br />
Omstillingsbyrder 1% 3 timer *<br />
Løbende byrder 3% 30 timer årligt 14.000-100.000<br />
Løbende lettelser 3% 36 timer årligt 22.000-200.000<br />
* Opregning til samfundsniveau ikke mulig pga. for få besvarelser<br />
BILAG 3<br />
PVC-loven (L 69, Skatteministeriet)<br />
PVC-loven lægger afgift på visse varer, som indeholder pvc <strong>og</strong><br />
phthalater. Formålet er at begrænse anvendelsen af disse stoffer,<br />
fordi de er skadelige for miljøet. Afgiften pålægges både danskproducerede<br />
<strong>og</strong> importerede varer. Afgiften for varer, der eksporteres,<br />
vil blive refunderet. Afgiften er udformet som en<br />
kg.sats, hvor afgiftsgrundlaget er varenes nettovægt. Satsen er<br />
bestemt ud fra forventningerne til produkternes gennemsnitlige<br />
pvc- <strong>og</strong> phthalatindhold. Udgangspunktet er en afgift på 2 kr.<br />
pr. kg. pvc <strong>og</strong> 7 kr. pr. kg phthalat. For enkelte produkter er<br />
afgiften d<strong>og</strong> udformet som en stykafgift, fx pr. ringbind. Det<br />
forventes, at afgiften vil udgøre 5-15 pct. af de afgiftspligtige<br />
varers værdi - i enkelte tilfælde d<strong>og</strong> højere.<br />
119
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven vurderes at pålægge erhvervslivet direkte omkostninger<br />
på ca. 60 mio. kr. i <strong>2000</strong> gradvist faldende til ca. 95 mio. kr.<br />
efterhånden som afgiften reducerer forbruget af pvc. Loven har<br />
ingen afledte eller strukturelle virkninger.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Lovforslaget blev vurderet af et fokuspanel. Ca. 1.000 virksomheder<br />
forventes at være omfattet af lovforslaget. Virksomhederne<br />
forventede både store omstillings- <strong>og</strong> løbende byrder, jf.<br />
bilagsboks 3.2. Som følge af fokuspanelets vurdering samt Skatteministeriets<br />
dial<strong>og</strong> med branchen blev der foretaget en tilpasning<br />
af lovforslaget med henblik på at gøre det lettere for virksomhederne<br />
at administrere. Bl.a. blev et forslag om lageropgørelse<br />
for ikke-registrerede virksomheder fjernet fra lovforslaget,<br />
<strong>og</strong> ikrafttrædelsestidspunktet blev rykket fra 1. januar <strong>2000</strong><br />
til 1. juli <strong>2000</strong>, så virksomhederne havde bedre tid til at ændre<br />
deres regnskabspr<strong>og</strong>ram. Et nyt fokuspanel vurderede derefter<br />
det reviderede lovforslag, jf. bilagsboks 3.2. Virksomhederne<br />
forventer omstillingsbyrder i forbindelse med omlægning af<br />
regnskabspr<strong>og</strong>rammer <strong>og</strong> løbende administrative byrder i<br />
forbindelse med registrering hos offentlige myndigheder samt<br />
indhentning af leverandørerklæringer. De samlede administrative<br />
byrder er stadig væsentlige i det reviderede lovforslag, men<br />
betydeligt mindre end ved det oprindelige lovforslag. Fx vurderer<br />
60 pct. af virksomhederne, at de får løbende byrder mod ca.<br />
80 pct. ved det oprindelige lovforslag. Desuden er gennemsnittet<br />
for de løbende byrder betragteligt lavere i det reviderede<br />
lovforslag.<br />
120<br />
Bilagsboks 3.2 Forventede administrative<br />
konsekvenser af PVC-loven<br />
Andelen af berørte virksomheder:<br />
Omstillingsbyrder Løbende byrder årligt<br />
1. lovudkast 87% 81%<br />
2. lovudkast 58% 60%<br />
Samfundsniveau i timer:<br />
Omstillingsbyrder Løbende byrder årligt<br />
1. lovudkast 8.000-16.000 51.000-160.000<br />
2. lovudkast 6.000-18.000 25.000-69.000<br />
Byrdeniveau pr. berørt virksomhed i timer:<br />
Omstillingsbyrder Løbende byrder årligt<br />
1. lovudkast 14 130<br />
2. lovudkast 21 75<br />
Forhøjelse af dieselafgiften<br />
(L 89, Skatteministeriet)<br />
Loven øger afgiften på diesel med 23 øre pr. liter. Loven hæver<br />
desuden afgiften på en række gasser, der benyttes til motorbrændstof.<br />
Loven er et led i regeringens finanslovsaftale for<br />
<strong>2000</strong>.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven medfører en forøgelse af erhvervslivets direkte omkostninger<br />
på 335 mio. kr. om året fra 2001. Loven har ingen afledte<br />
eller strukturelle konsekvenser.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Loven har ingen administrative konsekvenser.<br />
BILAG 3<br />
121
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
ErhvervsService (L 105, Erhvervsministeriet)<br />
Formålet med lov om ErhvervsService er at lette de administrative<br />
byrder for små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder4 . Ideen er, at<br />
mindre virksomheder trygt skal kunne overlade deres administrative<br />
opgaver til professionelle udbydere, så virksomhederne<br />
kan koncentrere sig om deres egentlige kerneforretninger. For at<br />
skabe et sikkert <strong>og</strong> gennemsigtigt marked for administrative<br />
serviceydelser af høj kvalitet indeholder loven en godkendelsesordning<br />
for udbydere af ErhvervsService. Med loven indføres<br />
samtidig en ErhvervsService-pulje på 150 mio. kr., der kan dække<br />
op til 80 pct. af udgifterne til etablering <strong>og</strong> opgradering af en<br />
IT-platform ved en virksomheds overgang til at modtage<br />
ErhvervsService. Puljen kan kun søges af virksomheder med<br />
mellem en <strong>og</strong> ti ansatte.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Åbningen af det nye marked for erhvervsservice skaber i sig<br />
selv en mindre strukturel effekt. Små virksomheder kan<br />
endvidere opnå tilskud til IT-investeringer (i alt 150 mio. kr.<br />
fra <strong>2000</strong>-2002).<br />
Administrative konsekvenser<br />
Loven indeholder ikke i sig selv en egentlig reduktion af de<br />
administrative byrder. Men en overførelse af arbejdsopgaver<br />
(som løn- <strong>og</strong> finansb<strong>og</strong>holderi samt indberetninger til det<br />
offentlige) til professionelle ErhvervsService-leverandører<br />
skønnes at medføre en stor administrativ aflastning for små<br />
virksomheder. Undersøgelser viser, at mindre virksomheder kan<br />
spare op til 3/4 af den tid, de i dag bruger på administration,<br />
ved at overgå til ErhvervsService.<br />
Modernisering af den finansielle sektor<br />
(L 112 - L 117, Økonomiministeriet)<br />
L 112, L 113A <strong>og</strong> B, L 114, L 115, L 116 <strong>og</strong> L 117 er gennemført<br />
på baggrund af anbefalinger fra Udvalget om den finansielle sektor<br />
år <strong>2000</strong> <strong>og</strong> er rettet mod at styrke tilsynet med finansielle<br />
koncerner. Der indføres følgende:<br />
■ Finanstilsynet skal godkende aktionærer i holdingselskaber,<br />
der udelukkende eller hovedsageligt ejer kapitalandele i<br />
finansielle virksomheder samt selskabernes ledelsesegnethed<br />
4 ErhvervsService er nærmere beskrevet i kapitel 4.<br />
122<br />
BILAG 3<br />
<strong>og</strong> hæderlighed. Finanstilsynet får <strong>og</strong>så mulighed for at forlange,<br />
at sådanne holdingselskaber afhænder kapitalandelen<br />
samt udskiller de finansielle virksomheder i en separat<br />
koncern.<br />
■ Erhvervsudviklingsforeninger får lettere adgang til at investere<br />
i unoterede aktier ved at lade foreningerne investere gennem<br />
enheder, der udelukkende investerer de modtagne midler<br />
i aktier <strong>og</strong> anparter i unoterede selskaber.<br />
■ Med henblik på at styrke muligheden for at styre de samlede<br />
risici inden for koncerner udvides adgangen til at videregive<br />
kundeoplysninger til finansielle virksomheders moderselskaber.<br />
Dette omfatter ikke oplysninger om rent private forhold,<br />
<strong>og</strong> som altovervejende hovedregel ikke privatkundeoplysninger.<br />
Oplysningerne kan ikke videregives i markedsføringseller<br />
rådgivningsøjemed.<br />
■ En finansiel virksomhed vil i fællesskab med en eller flere<br />
andre virksomheder kunne drive alle former for erhvervsvirksomhed.<br />
Virksomheden må blot ikke drives i fællesskab<br />
med en anden finansiel virksomhed, som indgår i koncern<br />
med den pågældende financielle virksomhed, <strong>og</strong> for så vidt<br />
angår forsikringsselskaber tillige i administrationsselskaber.<br />
■ Virksomheder i den finansielle sektor skal fremover fradrage<br />
skatteaktiver ved opgørelse af den ansvarlige kapital. Det vil<br />
betyde et mindre fald i solvensen for et mindre antal virksomheder.<br />
■ Balanceprincippet for realkreditinstitutter bliver moderniseret<br />
<strong>og</strong> giver en større fleksibilitet <strong>og</strong> derfor bedre konkurrenceevne.<br />
■ Virksomhedsområdet for Finansieringsinstituttet for Industri<br />
<strong>og</strong> Håndværk A/S (FIH) udvides, så det i højere grad<br />
kan tilbyde de samme ydelser som pengeinstitutterne.<br />
■ Realkreditlovens bestemmelser om stemmeretsbegrænsning<br />
ophæves.<br />
■ Adgangen for institutionelle investorer til at blive medlem af<br />
fondsbørsen, for at kunne handle direkte på fondsbørsen,<br />
bliver udvidet. Formålet er at øge konkurrencen på markedet<br />
for værdipapirer.<br />
123
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Lovene giver mulighed for et bedre tilsyn med den finansielle<br />
sektor, <strong>og</strong> åbner for en øget konkurrence på det finansielle<br />
område. Små <strong>og</strong> mellemstore virksomheders adgang til kapital<br />
forbedres, idet erhvervsudviklingsforeninger får lettere adgang<br />
til at investere i unoterede aktier. Endelig vil den udvidede<br />
adgang til direkte handel på børsen øge konkurrencen på markedet<br />
for handel med værdipapirer. Lovene forbedrer derfor den<br />
strukturelle konkurrenceevne i den finansielle sektor <strong>og</strong> for de<br />
små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder.<br />
De øgede udgifter for Finanstilsynet dækkes af de finansielle<br />
virksomheder <strong>og</strong> anslås til 800.000 kr. årligt.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Alle lovforslagene er blevet vurderet i fokuspaneler. Generelt<br />
forventes der løbende byrder i forbindelse med, at virksomhederne<br />
skal vejlede kunderne om den udvidede adgang til at<br />
videregive kundeoplysninger. Til gengæld forventes der løbende<br />
lettelser i forbindelse med adgangen til at videregive kundeoplysninger<br />
samt ophævelsen af kravet om indberetning af kapitalandele.<br />
Desuden forventes det, at harmoniseringen af reglerne inden<br />
for EU letter udvekslingen af oplysninger over landegrænser.<br />
I bilagsboks 3.3 er resultaterne fra de seks fokuspaneler<br />
sammenfattet.<br />
Bilagsboks 3.3 Forventede administrative<br />
konsekvenser af L 112 - L 117<br />
Omfattede virksomheder Omstillings- Løbende Løbende<br />
byrder byrder lettelser<br />
L 112 Ca. 200 pengeinstitutter 21% 9% 13%<br />
L 113 9 realkreditinstitutter<br />
L 114 Ca. 100 fondsmæglerselskaber<br />
30% - -<br />
<strong>og</strong> investeringsselskaber 14% 14% 9%<br />
L 115 Ca. 200 forsikringsvirksomheder 24% 18% 4%<br />
L 116 64 firmapensionskasser 6% - -<br />
L 117 5 værdipapirhandlere 20% 20% -<br />
Note: Det har ikke været muligt at opregne besvarelserne fra fokuspanelerne til samfundsniveau.<br />
Derfor angiver tabellen alene andelen af virksomheder, der forventer at<br />
opleve administrative konsekvenser af de enkelte love.<br />
124<br />
Ændring af momsloven<br />
(L 120, Skatteministeriet)<br />
L 120 forkorter betalingsfristen for moms med 21 dage (fra 61<br />
til 40 dage) for virksomheder med en momspligtig omsætning<br />
på mere end 10 mio. kr. Loven er et led i regeringens finanslovaftale<br />
for <strong>2000</strong>.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven forringer de store virksomheders likviditet <strong>og</strong> påfører<br />
dem et rentetab. Tabet er 550 mio. kr. før overvæltning i <strong>2000</strong>.<br />
Loven har ingen afledte eller strukturelle virkninger.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Den afkortede kredittid for moms betyder, at der er færre dage<br />
til at udarbejde momsopgørelsen for store virksomheder. Skatteministeriet<br />
vurderer, at de administrative konsekvenser er<br />
begrænsede, <strong>og</strong> at de løbende byrder på samfundsplan er mindre<br />
end 10.000 timer årligt.<br />
Nedsættelse af ATP-kompensation<br />
(L 126, Arbejdsministeriet)<br />
L 126 nedsætter statens kompensation for arbejdsgiverens ATPbidrag<br />
med 350 mio. kr. for at forbedre statens budget.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven reducerer virksomhedernes ATP-kompensation <strong>og</strong> øger<br />
derved de direkte omkostninger med 350 mio. kr. fra <strong>2000</strong>.<br />
Loven har ingen afledte eller strukturelle effekter.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Loven har ingen administrative konsekvenser<br />
BILAG 3<br />
125
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Godkendelse af biocider<br />
(L 157, Miljø- <strong>og</strong> Energiministeriet)<br />
L 157 fastsætter regler for godkendelse af beskyttelsesmidler<br />
mod bl.a. insekter (biocider). Det er en implementering af et<br />
EU-direktiv om harmoniserede regler for godkendelse <strong>og</strong> markedsføring<br />
af en række bekæmpelsesmidler; de såkaldte biocidmidler<br />
(fx insektmidler, træbeskyttelse, desinfektionsmidler <strong>og</strong><br />
konservering). Direktivet skelner mellem EU-godkendelse af<br />
aktivstoffer <strong>og</strong> nationale godkendelser af biocidmidlerne.<br />
Konsekvensen af direktivet er, at der stilles en række nye krav til<br />
producenterne, før stofferne kan godkendes. På grund af direktivets<br />
overgangsregler vil de nye krav først opstå gradvist over<br />
en tiårig periode.<br />
Formålet er at sikre, at biocidmidler kun markedsføres eller<br />
anvendes, hvis det eller de indeholdte aktivstoffer er optaget på<br />
en fælles EU-positivliste, <strong>og</strong> midlet er godkendt i de enkelte<br />
medlemslande efter de fælles godkendelsesprincipper.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven betyder som udgangspunkt en betydelig stigning i udgifter<br />
til godkendelse af biocider. D<strong>og</strong> vil der på sigt opstå besparelser<br />
i forbindelse med markedsføring i flere EU-lande som<br />
følge af harmoniseringen, som betyder, at virksomhederne kun<br />
skal følge ét regelsæt i alle lande. Efter direktivet kan der opnås<br />
gensidig anerkendelse i et land af en godkendelse givet i et<br />
andet land.<br />
Loven forventes d<strong>og</strong> at få begrænsede konsekvenser for Danmark,<br />
da det overvejende er store internationale firmaer, der<br />
står bag produktionen af både aktivstoffer <strong>og</strong> biocider. En<br />
ansøgning om dansk godkendelse vil derfor typisk komme fra<br />
en importør eller en dansk afdeling af en større udenlandsk<br />
kemikalieproducerende virksomhed.<br />
Udgifterne til fremskaffelse af de krævede data om et aktivstofs<br />
miljø- <strong>og</strong> sundhedsmæssige risici skønnes at være mellem 12 <strong>og</strong><br />
30 mio. kr. De tilsvarende udgifter i forbindelse med godkendelsen<br />
af et biocid skønnes at ligge mellem 100.000 <strong>og</strong> 1,5 mio. kr.<br />
126<br />
BILAG 3<br />
Der vil herudover være et gebyr for sagsbehandlingen på<br />
omkring 1,3 mio. kr. for at vurdere et nyt aktivstof <strong>og</strong> ca. 80.000<br />
kr. for godkendelsen af et biocid, hvor Danmark er førsteland.<br />
For mindre ressourcekrævende godkendelsesvirksomhed (parallelgodkendelse,<br />
gensidig anerkendelse, ændringer mv.) vil gebyret<br />
være 5.000–20.000 kr. Gebyret på EU-niveau forventes at ligge<br />
i samme størrelsesorden.<br />
Der findes på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkeligt med<br />
oplysninger til at kunne vurdere, hvor mange danske producenter,<br />
der vil søge om godkendelse. Det er derfor ikke muligt at<br />
skønne over de samlede direkte <strong>og</strong> afledte omkostninger.<br />
Loven vurderes ikke at have betydning for erhvervslivets strukturelle<br />
konkurrenceevne.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Der vil være administrative byrder forbundet med fremskaffelse<br />
af dokumentation samt ansøgning om godkendelse. Miljø- <strong>og</strong><br />
Energiministeriet vurderer, at der vil være tale om omstillingsbyrder<br />
på mere end 10.000 timer på samfundsplan. På sigt vil<br />
der som følge af de harmoniserede regler være tale om administrative<br />
lettelser for så vidt angår de biocidmidler, som <strong>og</strong>så er<br />
godkendelsespligtige i dag efter den nuværende godkendelsesordning.<br />
Lånegarantier<br />
(L 194 A <strong>og</strong> B, Erhvervsministeriet)<br />
Formålet med L 194 A <strong>og</strong> B er at lette de mindre virksomheders<br />
finansieringsproblemer. Der oprettes en lånegarantiordning for<br />
mindre virksomheder under VækstFonden, som fungerer ved,<br />
at VækstFonden stiller garanti på op til 75 pct. af et låns hovedstol<br />
til pengeinstitutter. Låneren skal til gengæld betale en årlig<br />
præmie samt en stiftelsesprovision. Ordningen er alene rettet<br />
mod virksomheder med mindre end 100 ansatte, <strong>og</strong> lånet skal<br />
benyttes til aktiviteter indenfor innovation samt markeds- <strong>og</strong><br />
organisationsudvikling.<br />
Samtidig giver loven VækstFonden mulighed for at medfinansiere<br />
særligt risikobetonede, men perspektivrige projekter med en<br />
kombination af lån <strong>og</strong> kapitalindskud. Endvidere får VækstFonden<br />
mulighed for at formidle kontakt mellem private investorer<br />
<strong>og</strong> små <strong>og</strong> mellemstore virksomheder. Det kan ske ved, at<br />
VækstFonden opretter <strong>og</strong> driver særlige mødesteder for investorer<br />
<strong>og</strong> virksomheder, såkaldte business angles netværk.<br />
127
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Der afsættes 25 mio. kr. om året til dækning af forventet nettotab<br />
på lånene. Det vigtigste resultat for de mindre virksomheder<br />
ved ordningen er, at der forventes en lettere adgang til investorer,<br />
der er villige til at tage en større risiko.<br />
Den risikovillige kapital forventes at øges med op til 300 mio.<br />
kr. om året. Loven forbedrer adgangen til finansiering i vidensbaserede<br />
<strong>og</strong> udviklingsorienterede virksomheder, der har svært<br />
ved at stille sikkerhed for deres investering, idet deres aktiver i<br />
stigende grad udgør viden, patenter mv. Loven forbedrer således<br />
virksomhedernes strukturelle konkurrenceevne.<br />
Administrative konsekvenser<br />
VækstFonden har ekspertvurderet lovforslaget, <strong>og</strong> lånegarantierne<br />
kan betyde en mindre administrativ byrde for pengeinstitutter,<br />
der på virksomhedernes vegne skal søge om garantier i<br />
VækstFonden. Virksomhederne <strong>og</strong> pengeinstitutter skal bl.a.<br />
opfylde en række konkrete rapporteringskrav. Den administrative<br />
byrde vil afhænge af den konkrete udformning. Intentionen<br />
er, at ordningen skal tilpasses pengeinstitutternes forretningsgange<br />
for at minimere de administrative byrder. Både omstillingsbyrder<br />
<strong>og</strong> løbende årlige byrder forventes at være mindre<br />
end 10.000 timer på samfundsplan.<br />
Ændring af reglerne for fjernsalg<br />
<strong>og</strong> markedsføring (L 213, Justitsministeriet)<br />
L 213 ændrer lov om visse forbrugeraftaler, markedsføringsloven<br />
<strong>og</strong> en række andre love med det formål at øge forbrugerbeskyttelsen<br />
ved fjernsalg <strong>og</strong> uanmodet direkte markedsføring.<br />
For det første forbedres forbrugernes fortrydelsesret ved<br />
fjernsalg. For det andet skal erhvervsdrivende fremover give forbrugeren<br />
en række oplysninger ved fjernsalg, fx ved teleshopping<br />
<strong>og</strong> internethandel. For det tredje begrænses direkte markedsføring.<br />
Dvs., at erhvervsdrivende ikke må rette direkte henvendelse<br />
til forbrugeren ved brug af elektronisk post, telefax<br />
eller automatisk telefonopkaldssystem, medmindre forbrugeren<br />
har anmodet om det. Det betyder, at en erhvervsdrivende første<br />
gang, der rettes henvendelse til en potentiel kunde, skal undersøge<br />
i CPR-registret, om personen har frabedt sig denne type<br />
henvendelser. Denne undersøgelse skal foretages en gang i kvartalet.<br />
128<br />
BILAG 3<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven vil betyde omkostninger for virksomheder, der benytter<br />
sig af direkte markedsføring. De vil få en udgift til at checke<br />
CPR-registret, inden de kan kontakte potentielle kunder. Det<br />
vurderes ikke, at loven påvirker den strukturelle konkurrenceevne.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Lovforslaget har været forelagt Testpanelet. Ca. 18 pct. af virksomhederne<br />
forventer at være omfattet af lovforslaget. Disse<br />
virksomheder pålægges to nye administrative pligter: Den øgede<br />
oplysningspligt ved fjernsalg <strong>og</strong> checket i CPR-registret ved<br />
direkte markedsføring.<br />
36 pct. af de omfattede virksomheder forventede at få omstillingsbyrder<br />
på gennemsnitligt 24 timer, <strong>og</strong> 64 pct. forventede<br />
løbende administrative byrder på gennemsnitligt 170 timer<br />
årligt. N<strong>og</strong>le få virksomheder forventede særligt store byrder,<br />
hvilket påvirker gennemsnittet betydeligt.<br />
Blandt andet på grund af Testpanelets vurdering foret<strong>og</strong> Justitsministeriet<br />
efterfølgende en ændring i lovforslaget, så det bliver<br />
mindre byrdefuldt for virksomheder, der benytter direkte markedsføring.<br />
Fremfor at virksomhederne skal henvende sig til<br />
CPR-registret med en liste over de personer, de ønsker at kontakte,<br />
vil CPR-registret lave en liste over de personer, der har<br />
frabedt sig direkte markedsføring. Denne liste kan virksomhederne<br />
sammenholde med deres egen liste <strong>og</strong> se, hvilke personer<br />
de ikke må kontakte. Listen vil blive tilgængelig på diskette, CDrom,<br />
ved filoverførelse eller papir. Virksomhederne kan derfor<br />
vælge den løsning, der passer dem bedst.<br />
Elektroniske signaturer<br />
(L 229, Forskningsministeriet)<br />
L 229 vedrører de virksomheder, som certificerer elektroniske<br />
signaturer (nøglecentre), der anvendes i forbindelse med handel<br />
mv. på Internettet. Loven fastlægger en række tekniske <strong>og</strong> sikkerhedsmæssige<br />
minimumskrav, som stilles til nøglecentrene.<br />
Telestyrelsen skal føre tilsyn med, at kravene til nøglecentrene<br />
overholdes. Loven er en vigtig forudsætning for en effektiv <strong>og</strong><br />
sikker anvendelse af elektronisk kommunikation.<br />
129
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
For nøglecentrene medfører tilsynsordningen en øget tillid til<br />
anvendelse af elektroniske signaturer <strong>og</strong> certifikater. Loven<br />
bidrager dermed til at skabe et bedre forretningsgrundlag for<br />
nøglecentrene. På sigt er det intentionen at indføre regler om, at<br />
statens udgifter til Telestyrelsens tilsyn skal afholdes af nøglecentrene.<br />
På nuværende tidspunkt er det d<strong>og</strong> ikke muligt at sige<br />
n<strong>og</strong>et om gebyrets størrelse.<br />
For erhvervslivet vil adgangen til elektronisk kommunikation,<br />
baseret på fælles standarder <strong>og</strong> et højt sikkerhedsniveau, medføre<br />
rationaliseringsgevinster <strong>og</strong> øge virksomhedernes konkurrenceevne.<br />
Dette sker gennem en forbedret mulighed for elektronisk<br />
samspil med andre virksomheder. Udbredelsen af elektroniske<br />
signaturer må desuden vurderes at være en væsentlig<br />
forudsætning for udviklingen af elektronisk handel, der kan<br />
føre til væsentlige økonomiske besparelser.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Forskningsministeriet har ekspertvurderet lovforslaget, <strong>og</strong> forventer,<br />
at nøglecentrene vil opleve en omstillingsbyrde i forbindelse<br />
med indsendelse af diverse oplysninger til Telestyrelsen.<br />
Byrden forventes d<strong>og</strong> at være mindre end 10.000 timer på samfundsplan.<br />
På lang sigt forventes der en lettelse af virksomhedernes administrative<br />
arbejde med de øgede muligheder for elektronisk indberetning<br />
af oplysninger til det offentlige 5 .<br />
Voksenuddannelsesreformen<br />
(L 250 - 260, Arbejdsministeriet <strong>og</strong><br />
Undervisningsministeriet)<br />
L 250 - 260 gennemfører uddannelsesreformen, der blev aftalt i<br />
forbindelse med Finanslov <strong>2000</strong>. Reformen skaber et samlet<br />
voksenuddannelsessystem, der består af en række elementer:<br />
■ Grunduddannelse for voksne (GVU).<br />
■ Uddannelser (VVU) på videregående niveauer, henholdsvis<br />
Videregående Voksenuddannelser, Diplomuddannelser <strong>og</strong><br />
Masteruddannelser.<br />
■ Forberedende voksenundervisning (FVU), der giver grundlæggende<br />
færdigheder i dansk <strong>og</strong> regning.<br />
5 Se afsnittet om e-administration i kapitel 4.<br />
130<br />
BILAG 3<br />
Arbejdsmarkedets parter <strong>og</strong> virksomhedernes styring af systemet<br />
bliver <strong>og</strong>så ændret som følge af reformen. Fremover knyttes<br />
ansvaret for indholdet af uddannelserne i større grad til finansieringen.<br />
Der nedsættes en bestyrelse for Arbejdsmarkedets<br />
UdannelsesFinansiering <strong>og</strong> et mindre antal Efteruddannelsesudvalg<br />
med deltagelse fra arbejdsmarkedets parter.<br />
Reformens formål er bl.a. at sikre, at voksenuddannelserne i<br />
højere grad målrettes mod kompetencegivende uddannelser for<br />
kortuddannede.<br />
Erhvervsøkonomiske konsekvenser<br />
Loven har ikke umiddelbart direkte eller afledte konsekvenser,<br />
men loven bidrager til at opkvalificere kortuddannede, så virksomhederne<br />
får lettere adgang til uddannet arbejdskraft. På den<br />
måde styrkes erhvervslivets strukturelle konkurrenceevne.<br />
Bestyrelsen for Arbejdsmarkedets UddannelsesFinansiering kan<br />
vælge at foreslå, at der opkræves et arbejdsgiverbidrag, hvilket<br />
vil øge virksomhedernes omkostninger. Der kan <strong>og</strong>så blive tale<br />
om øgede omkostninger, hvis bestyrelsen vælger at gøre brug af<br />
muligheden for at nedsætte statstilskuddet til henholdsvis drift<br />
<strong>og</strong>/eller godtgørelse i visse uddannelser. Dette afhænger af, om<br />
arbejdsgiverne fortsat vælger at gøre brug af uddannelserne. Et<br />
kollektivt arbejdsgiverbidrag vil kræve vedtagelse af en ny lov i<br />
Folketinget.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Loven har ingen administrative konsekvenser for erhvervslivet.<br />
Bekendtgørelse om brandværnsforanstaltninger<br />
(B 740 af 23.9.99, Indenrigsministeriet)<br />
Reglerne om brandsikkerhed i forsamlingshuse, hoteller <strong>og</strong> skoler<br />
mv. blev skærpet i <strong>1999</strong>. Baggrunden var diskoteksbranden i<br />
Göteborg i 1998, hvor mange mennesker døde. Formålet med<br />
bekendtgørelsen er at sikre bedre brandsikkerhed. Derfor stilles<br />
der fremover flere krav til lokaler, hvor mange mennesker samles.<br />
For lokaler til mellem 50 <strong>og</strong> 150 personer skal der udarbejdes<br />
en lokalebeskrivelse <strong>og</strong> opgives visse oplysninger om ejeren.<br />
Derudover skal ejere af lokaler til over 150 personer udarbejde<br />
en brand- <strong>og</strong> evakueringsinstruks, <strong>og</strong> der skal løbende føres<br />
driftsjournal <strong>og</strong> tilsyn.<br />
131
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Administrative konsekvenser<br />
Bekendtgørelsen har været vurderet i et fokuspanel. Knap 4.000<br />
virksomheder menes at være omfattet af reglerne. Knap halvdelen<br />
af virksomhederne forventer omstillingsbyrder i forbindelse<br />
med udarbejdelse af lokalebeskrivelse eller brandinstruks, jf.<br />
bilagsboks 3.4. Lidt under en tredjedel forventer væsentlige<br />
løbende byrder, primært som følge af arbejdet med at føre<br />
løbende journal over lokalerne, jf. bilagsboks 3.4.<br />
Bilagsboks 3.4 De forventede administrative<br />
konsekvenser af bekendtgørelsen om brandværnsforanstaltninger<br />
Andel berørte Konsekvenser pr. Samfundsniveau i<br />
virksomheder virksomhed timer<br />
Omstillingsbyrder 44% 5 timer 2.000-15.000<br />
Løbende byrder 27% 100 timer årligt 18.000-180.000<br />
Bekendtgørelse om håndtering af affald i<br />
form af motordrevne køretøjer <strong>og</strong> affaldsfraktioner<br />
heraf (B 860 af 29.9.99, Miljø- <strong>og</strong><br />
Energiministeriet)<br />
Bekendtgørelsen betyder, at der indføres nye regler for, hvordan<br />
gamle biler <strong>og</strong> andre motorkøretøjer skal ophugges. Formålet<br />
med de nye regler er at sikre, at affaldet behandles <strong>og</strong> genanvendes<br />
på en miljømæssigt forsvarlig måde. Bekendtgørelsen<br />
omfatter autoophuggere <strong>og</strong> autoværksteder.<br />
Virksomhederne pålægges at fjerne specielle miljøskadelige<br />
materialer <strong>og</strong> stoffer på en bestemt måde. Fx skal alle væsker<br />
aftappes <strong>og</strong> opbevares i hver sin beholder. Affaldet skal afleveres<br />
til en kommunal indsamlingsordning eller til en speciel godkendt<br />
virksomhed.<br />
Derudover skal virksomhederne føre et register over de køretøjer,<br />
de modtager. Registeret skal indeholde oplysninger om,<br />
hvor meget <strong>og</strong> hvilken type affald virksomhederne har behandlet,<br />
samt navn <strong>og</strong> adresse på de virksomheder, der har modtaget<br />
affaldet. Registeret skal føres elektronisk <strong>og</strong> indberettes til Miljøstyrelsen<br />
efter anmodning.<br />
132<br />
BILAG 3<br />
Desuden skal virksomheder, der ophugger person- <strong>og</strong> varebiler,<br />
etablere et miljø- eller kvalitetsstyringssystem efter ISO<br />
9000/14000-serien eller registreres som EMAS-virksomhed 6 .<br />
Ved udarbejdelse af systemet skal der bl.a. laves organisationsplaner<br />
<strong>og</strong> arbejdsbeskrivelser.<br />
Administrative konsekvenser<br />
Bekendtgørelsen er vurderet i et fokuspanel. Ca. 300 virksomheder<br />
forventes at være omfattet af reglerne. Virksomhederne forventer<br />
omstillingsbyrder i forbindelse med oprettelsen af registeret<br />
<strong>og</strong> kvalitetsstyringssystemet, jf. bilagsboks 3.5. Desuden<br />
forventes der løbende administrative byrder med at føre registeret<br />
<strong>og</strong> vedligeholde kvalitetsstyringssystemet, jf. bilagsboks 3.5.<br />
Bilagsboks 3.5 De forventede administrative<br />
konsekvenser af bekendtgørelse om autoophuggere<br />
Type Andel berørte Konsekvenser pr. Samfundsniveau i<br />
virksomheder virksomhed timer<br />
Omstillingsbyrder 34% 18 timer 400-3.400<br />
Løbende byrder 54% 84 timer årligt 2.000-25.000<br />
Bekendtgørelse om kontrol med risikoen for<br />
uheld med farlige stoffer (B 106 af 1.2.00,<br />
Miljø- <strong>og</strong> Energiministeriet)<br />
Bekendtgørelsen har til formål at forebygge <strong>og</strong> begrænse følgerne<br />
af uheld på <strong>og</strong> omkring virksomheder, hvor der er farlige<br />
stoffer. Virksomheder, der arbejder med farlige stoffer, bliver<br />
derfor underlagt forskellige forpligtelser. I virksomheder, hvor<br />
der er en stor mængde af farlige stoffer til stede, skal der foruden,<br />
at der skal indgives en anmeldelse til tilsynsmyndigheden,<br />
udarbejdes en intern beredskabsplan <strong>og</strong> en sikkerhedsrapport.<br />
Kravet til de nødvendige informationer er stort set det samme<br />
som de krav, der hidtil har været, men medarbejderne skal nu<br />
være inddraget i udarbejdelsen af den interne beredskabsplan.<br />
Virksomheder, hvor farlige stoffer er til stede i mindre mængde,<br />
skal fremover <strong>og</strong>så indgive anmeldelse.<br />
6 EMAS - ”Den Europæiske Fællesskabsordning for miljøstyring <strong>og</strong> miljørevision” - er en<br />
frivillig EU-ordning for virksomheder, der har indført miljøstyring på højt niveau. For<br />
at blive registreret skal virksomheden anmelde sig <strong>og</strong> indsende en miljøredegørelse til<br />
Miljøstyrelsen.<br />
133
ERHVERVSLIVET OG REGULERINGEN <strong>1999</strong>/<strong>2000</strong><br />
Administrative konsekvenser<br />
Bekendtgørelsen er vurderet i et fokuspanel. Det vurderes, at ca.<br />
300 virksomheder vil være omfattet af reglerne. Ca. en tredjedel<br />
af virksomhederne vil opleve omstillingsbyrder <strong>og</strong> løbende byrder<br />
i forbindelse med de nye administrative forpligtelser, jf.<br />
bilagsboks 3.6. Både omstillingsbyrderne <strong>og</strong> de løbende byrder<br />
må vurderes at være væsentlige for den enkelte virksomhed.<br />
Bilagsboks 3.6 De forventede administrative<br />
konsekvenser af bekendtgørelsen om kontrol med<br />
risikoen for uheld med farlige stoffer<br />
Type Andel berørte Konsekvenser pr. Samfundsniveau i<br />
virksomheder virksomhed timer<br />
Omstillingsbyrder 33% 160 timer 600-31.000<br />
Løbende byrder 35% 175 timer årligt *<br />
* Opregning til samfundsniveau er ikke mulig pga. for få besvarelser.<br />
134