Læs dommerbetænkningen - Carlsberg Byen
Læs dommerbetænkningen - Carlsberg Byen
Læs dommerbetænkningen - Carlsberg Byen
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
DOMMERBETÆNKNING<br />
FORSKERBOLIGER TIL CARLSBERGFONDET<br />
PÅ CARLSBERG
ÆRESBOLIGEN<br />
INDHOLD<br />
01 FORORD<br />
02 GENERELLE KOMMENTARER<br />
03 VINDER AF KONKURRENCEN:<br />
PRAKSIS ARKITEKTER APS<br />
04 KONKURRENCEFORSLAG:<br />
EXNERS TEGNESTUE A/S<br />
05 KONKURRENCEFORSLAG:<br />
ERIK MØLLER ARKITEKTER<br />
06 KONKURRENCEFORSLAG:<br />
LUNDGAARD & TRANBERG ARKITEKTER<br />
07 KONKURRENCEFORSLAG:<br />
FOGH & FØLNER ARKITEKTFIRMA A/S<br />
08 DOMMERKOMITEENS UNDERSKRIFTER<br />
DOMMERBETÆNKNING 200<br />
3<br />
6<br />
10<br />
16<br />
20<br />
24<br />
28<br />
32<br />
© PRAKSIS
01 FORORD<br />
Fem arkitektfi rmaer blev i december 2011 inviteret til at give deres bud på, hvordan<br />
en ny bygning på <strong>Carlsberg</strong> kan se ud. <strong>Carlsberg</strong> <strong>Byen</strong> P/S har på vegne af<br />
<strong>Carlsberg</strong>fondet forestået gennemførelsen af selve konkurrencen.<br />
Den nye bygning, der er placeret i kanten af J.C. Jacobsens smukke, fredede have,<br />
skal rumme forskerboliger til <strong>Carlsberg</strong>fondet. Med placeringen i J. C. Jacobsens<br />
Have vil bygningen korrespondere diagonalt med <strong>Carlsberg</strong> Akademiet i den modsatte<br />
ende af haven. De to bygninger vil givet få en indbyrdes relation på tværs af<br />
haven. Bygningen har dermed en direkte relation til den gamle bryggers hjertesag<br />
om at støtte forskning og tiltrække forskere fra hele verden til København.<br />
<strong>Carlsberg</strong>fondet og <strong>Carlsberg</strong> <strong>Byen</strong> P/S vil gerne takke alle deltagerne for de interessante<br />
og spændende forslag, og ser frem til det videre samarbejde med det vindende<br />
arkitektfi rma.<br />
Med venlig hilsen<br />
Flemming Besenbacher Lars Holten<br />
Formand for <strong>Carlsberg</strong>fondet Direktør <strong>Carlsberg</strong> <strong>Byen</strong> P/S<br />
3
OPGAVEN<br />
Formålet med konkurrencen er at udforme en ny bygning til forskerboliger i det<br />
nordøstlige hjørne af J.C. Jacobsens Have. Bygningen skal opføres mellem bygningen<br />
De Hængende Haver og Mineralvandsfabrikken.<br />
Mineralvandsfabrikken rummer i dag Dansehallerne, café, mindre kreative virksomheder<br />
o.a. De Hængende Haver skal i fremtiden rumme Professionshøjskolen UCC<br />
(University College Capital). Professionshøjskolen UCC uddanner lærere og pædagoger<br />
og etablerer sig i størstedelen af det nye byggeri, der skal opføres i det nye<br />
stationsområde. Desuden opføres et 100 meter højt boligtårn, fl ere butikker, herunder<br />
dagligvarebutikker samt boliger og kontorlokaler.<br />
<strong>Carlsberg</strong>fondet ønsker, at der opføres en bygning, som udtrykker elegance og forståelse<br />
for omgivelserne uden at være prangende. Bygningen skal i sit udtryk forstå<br />
at indpasse sig mellem de fredede bygninger og J. C. Jacobsens Have, men også<br />
udnytte denne særlige beliggenhed. Mod øst støder bygningen op til den fremtidige<br />
hovedgade på <strong>Carlsberg</strong>, der forventes at blive en livlig handelsgade. Særligt bygningens<br />
stueetage skal kunne rumme og udnytte de to forskellige stemninger.<br />
Bygningen skal arkitektonisk videreføre og nyfortolke historien på <strong>Carlsberg</strong>, og<br />
spille videre på de tanker, der ligger i masterplanen fra entasis. Bygningen skal desuden<br />
passe med det udkast til landskabsplan, som landskabsarkitekt Kristine Jensen<br />
har udarbejdet for en modernisering og genfortolkning af J.C. Jacobsens Have.<br />
Der ønskes et velintegreret, markant byggeri, som materialemæssigt og arkitektonisk<br />
fremtræder smukt fra dag ét og også patinerer smukt. Byggeriet skal være velfungerende,<br />
driftsoptimeret og indrettet indvendigt, så det kan tåle det særlige slid<br />
fra de mange forskellige beboere og mange ud- og indfl ytninger over årene.<br />
DELTAGERNE<br />
De deltagende arkitektfi rmaer:<br />
Erik Møller Arkitekter<br />
Exners Tegnestue A/S<br />
Fogh og Følner Arkitektfi rma A/S<br />
Lundgaard og Tranberg Arkitekter<br />
Praksis Arkitekter Aps<br />
KONKURRENCEPERIODE<br />
Konkurrenceperioden forløb fra den 16. januar 2012 til den 19. marts 2012.<br />
Bedømmelsen er gennemført i perioden fra den 19. marts frem til offentliggørelsen<br />
af vinderforslaget den 27. april 2012.<br />
DOMMERBETÆNKNING 401
01<br />
BEDØMMELSESKRITERIER<br />
Konkurrenceforslagene er blevet bedømt ud fra deres evne til at imødekomme de<br />
krav og ønsker, der kommer til udtryk i konkurrenceprogrammet inden for følgende<br />
forhold, oplistet i uprioriteret rækkefølge:<br />
_ Arkitektur, herunder sammenhæng med omgivelser, funktion, bæredygtighed, arkitektonisk,<br />
æstetisk og teknisk vurdering i forhold til konkurrenceprogrammet.<br />
_ Vurdering af økonomisk realiserbarhed i forhold til totaløkonomien (opførelse<br />
samt drifts- og vedligeholdelsesniveau).<br />
_ Vurdering af drift- og vedligeholdelsesforhold, idet der tilstræbes et lavt drifts- og<br />
vedligeholdelsesniveau.<br />
VINDER<br />
På denne baggrund besluttede en enig dommerkomite at udpege Praksis Arkitekter<br />
Aps som det vindende forslag.<br />
HONORAR<br />
Alle deltagere, der afl everer et konditionsmæssigt forslag, får et honorar på DKK<br />
100.000.<br />
Vinderen modtager opgaven og skal efterfølgende samarbejde med et udvalgt<br />
dansk ingeniørfi rma udpeget af bygherren samt med landskabsarkitekt Kristine Jensen<br />
om realiseringen af byggeriet.<br />
DOMMERKOMITE<br />
Professor Flemming Besenbacher, <strong>Carlsberg</strong>fondet, formand for dommerkomiteen<br />
Kvæstor Jens Otto Veile, <strong>Carlsberg</strong>fondet<br />
Direktør Lars Holten, <strong>Carlsberg</strong> <strong>Byen</strong> P/S<br />
Arkitekt m.a.a. Christian Cold, entasis, fagdommer<br />
Arkitekt m.a.a. Kristine Jensen, Arkitekt Kristine Jensens Tegnestue, fagdommer<br />
Rådgivere For Dommerkomiteen<br />
Stadsarkitekt, Tina Saabye, Center for Bydesign, Københavns Kommune<br />
Områdechef Bertha Lysgaard, Center for Bydesign, Københavns Kommune<br />
Kontorchef Ingvar Sejr Hansen, Center for Byudvikling, Københavns Kommune<br />
Kontorchef arkitekt m.a.a. Mogens A. Morgen, Kulturstyrelsen<br />
Udviklingschef Jacob M. Andersen, <strong>Carlsberg</strong> Ejendomme<br />
Direktør Lone Johnsen, Visit <strong>Carlsberg</strong><br />
Direktør Allan Arpe, Arpe & Kjeldsholm<br />
Konkurrencesekretær<br />
Arkitekt m.a.a. Karin Thuesen Pedersen, COWI A/S<br />
5
GENERELLE KOMMENTARER<br />
Forskerboliger på <strong>Carlsberg</strong> stiller en række udfordringer og krav. Ikke blot skal<br />
besvarelsen forholde sig til den nye <strong>Carlsberg</strong> By, men også den fredede have I.C.<br />
Jacobsens Have og Æresboligen. Den nye bygning må også kunne spille op til tyngden,<br />
som nabobygningerne besidder: De hængende Havers teglmonument og den<br />
hvidpudsede, gedigne Tappehal. Dertil kommer gadens in-fi ll opgave og bygningens<br />
aktive kantzoner. Oveni lægges en indsigt i forskerboligens betydning for at opnå et<br />
optimalt internationalt niveau med et hus, der skal starte, understøtte og hylde den<br />
multikulturelle, levende og vibrerende bydel, som <strong>Carlsberg</strong> skal blive til.<br />
De fem forslag blev alle optaget til bedømmelse på trods af, at et enkelt forslag<br />
overskred programkravet i højden, og alle forslag blev derfor betragtet som værende<br />
både konditionsmæssige og i orden. Dommerkomiteen fandt samlet, at de fem<br />
forslag gav udtryk for et meget højt fagligt ambitionsniveau, og at de udgjorde et<br />
rigtig godt felt for belysningen af opgavens løsningsmuligheder. Udover de i konkurrenceprogrammets<br />
nævnte kriterier kan dommerkomiteens generelle betragtninger<br />
konkretiseres omkring følgende diskussionspunkter:<br />
1. Identitet og særpræg i forhold til <strong>Carlsberg</strong> By.<br />
2. Forholdet til haven og grunden, herunder in-fi ll opgaven og samspil med nabobygninger.<br />
3. Opgavens formål, herunder bygningens indretning og forskerboligernes kvalitet.<br />
4. Bæredygtighed og bygbarhed.<br />
IDENTITET OG SÆRPRÆG I FORHOLD TIL CARLSBERG BY<br />
<strong>Carlsberg</strong> Bys særpræg og identitet er et grundelement i opgaven, og dette har<br />
præget alle konkurrencebesvarelserne. De fem forslag har på hver sin måde afsøgt<br />
stedets og grundens særpræg og identitet, hvor et omdrejningspunkt har været forståelsen<br />
og afsættet for at bygge på <strong>Carlsberg</strong> og i <strong>Carlsberg</strong> By.<br />
På mange måder udgør de fem besvarelser en tematisk afsøgning af begreber som<br />
arkitekturhistorisk lån og genbrug; det individuelle udsagn over for det at træde tilbage<br />
eller fi nde ind i byens masse; retro-udsagn og aktuelle udtryk; industri versus<br />
håndværk; park versus urbanitet eller indre by, er alle emner, som konkurrencedeltagerne<br />
tydeligt har forholdt sig til. Men mere interessant er det måske, at opgaven<br />
også har givet anledning til at søge udtryk for arkitektonisk tyngde på vidt forskellig<br />
måder. At diskutere tegl, tyngde og permanens har været forfriskende i en tid, hvor<br />
alle arkitektoniske udtryk så entydigt helst skal fi nde sted midlertidigt eller genfi ndes<br />
i glas eller stål.<br />
DOMMERBETÆNKNING 602
02<br />
Her spiller forholdet til de to nabobygninger selvfølgeligt ind. De Hængende Haver<br />
af Svenn Eske Kristensen med en åbenbart mere dominerende tilstedeværelse end<br />
den lyse Dansehal. I hvert fald havde hele fi re forslag således fundet det naturligt<br />
at operere i et afsæt af røde til rødbrune tegl. Et enkelt forslag afveg fra denne ’naturlighed’<br />
med et forslag i lyse sten, men med den raffi nerede pointe, at dette også<br />
kan udtrykke tyngde.<br />
Et af forslagene var modelleret som en elegance i syv etager med fl ydende, dobbelthøje<br />
etageplaner. Et meget smukt proportioneret hus i et råt romantiseret tilsnit<br />
som en moderne industribygning, med <strong>Carlsberg</strong> lån og undertoner fra både New<br />
Yorks fi lmiske brandhuse fra århundredeskiftet og det parisiske Maison de Verre.<br />
Her får vi også et af konkurrencens største hits – den høje, vinduesløse gavl med<br />
den suverænt bedst formulerede indgang til J. C. Jacobsens Have.<br />
Et andet forslag fi nder også inspiration i fortiden, men i en mere radikaliseret udgave<br />
med et ubetinget retrospektivt ståsted, der tydeligt tager afsæt i Kaj Fisker<br />
Vestersø Hus.<br />
Et tredje tog afsæt i dualiteten mellem både gadens og havens tyngde. Et meget<br />
spændende forslag, hvor husets facade med gadens monokrome teglside spejler en<br />
nordisk alvorsside, der udtrykkes ekspressivt i en anderledes træfacade mod haven.<br />
Og endelig kan et udgangspunkt også lægges i en læsning af programmets ønske<br />
om 24 boliger, der indikerer et opbrudt volumen, hvor helheden udgøres af fi re små<br />
huse.<br />
FORHOLDET TIL HAVEN OG GRUNDEN, HERUNDER<br />
IN-FILL OPGAVEN OG SAMSPIL MED NABOBYGNINGER<br />
For en række af forslagene var det ikke så let at opnå et klart forhold til haven. På<br />
sin vis ser det ud til, at udgangspunktet for afsøgningen af den urbane identitet<br />
spiller forstyrrende ind i forhold til at lande huset i haven. I arbejdet med at begribe<br />
og beskrive en ganske særlig overordnet karakter af identitet og tyngde er det som<br />
om, at forholdet til haven glipper. Men måske er det bare sværere at udtrykke en<br />
urban identitet, der også kan indeholde dobbeltheden mellem et havemæssigt univers<br />
og gadens in-fi ll opgave. Denne problematik gør sig også gældende i forhold til<br />
en mulig programmering af stueetagens indretning, der gerne bør udnyttes til fordel<br />
for ophold og publikumsfaciliteter.<br />
Det er her, at det vindende forslag træder frem som eksempel, fordi huset så enkelt<br />
viser, at man bor i haven, og samtidig så ubesværet identifi cerer en urbanitet i dialog<br />
med <strong>Carlsberg</strong> By.<br />
7
802<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
Husets sammenbygning med havegangens pergola bliver her næsten symbolsk. En<br />
sammenbygning, der fortsættes på forsiden af bygningen (som derfor både sammenfl<br />
etter og adskiller) og defi nerer en særlig urban identitet. Det anslår en engelsk<br />
stemning, der kendes f.eks. fra Oxford og Bath, hvor urban identitet og kvalitet<br />
afsættes i et komplekst sæt af rumlige afgrænsninger mellem gader, havegange,<br />
solitære plæner og træer, brystningsmure, trapper, pergolaer, hegn, mellemrum og<br />
smalle formelle forhaver.<br />
Bygningen går i dialog med J. C. Jacobsens Have, Æresboligen og de omgivende<br />
bygninger, blandt andet ved så ubesværet at påtage sig in-fi ll rollen i gaderækken<br />
mellem Tappehallen og De hængende Haver. Samtidig skabes der både identifi -<br />
kation og særpræg ved den lyse farve, der skarpsindigt hentes i en krydsklippet<br />
dialog ikke blot med nabobygningen, men også med Æresboligen, diagonalt over<br />
haven. Bygningen forholder sig ikke kun til haven; den ér i haven, og derfor opleves<br />
det, som om man bor i haven. Men alligevel rummes byen ved at anslå en særlig<br />
bymæssighed, der programmeres som en sideordnet balance mellem et offentligt<br />
haverum og et semiprivat/semioffentligt rum. Stueetagen er rumligt organiseret<br />
én suite mod havesiden hvilket betyder at de enkelte rum kan sættes i forbindelse<br />
indbyrdes og ikke blot er adskilte enheder, som f.eks. butikker. Med hjælp fra et<br />
klart defi neret program vil denne stuetage kunne danne forbindelse mellem have og<br />
by, der på den måde kan udmøntes eksemplarisk i forhold til programmets hensigt.<br />
Særligt skal også fremhæves det forslag, der radikalt forsøger at opfatte stedets og<br />
grundens potentiale som udgangspunkt for at udtrykke en klar dualitet.<br />
Derimod anlægger de tre andre forslag grundlæggende identitetsafsøgningen i det<br />
urbane afsøgningsfelt, og mangler derfor basalt set formuleringskraft eller omgangshøjde<br />
i forhold til at få indlemmet haven i fortællingen, og i evnen til at nuancere<br />
det urbane udtryk i forhold til det gartneriske, havemæssige dyrkningsfelt,<br />
som den fredede have trods alt er udtryk for.<br />
OPGAVENS FORMÅL, HERUNDER BYGNINGENS<br />
INDRETNING OG FORSKERBOLIGERNES KVALITET<br />
Flere forslag, herunder det vindende forslag, kunne have glæde af – både i boligindretningerne<br />
såvel som i mange af illustrationerne – at lægge et større fokus på<br />
forskerboligens indretning i stedet for det, man kan kalde familieboligen. Bygningens<br />
boliger bør her indretningsmæssigt og mentalt have langt større fokus på at<br />
være bolig for forskeren, uden at der af den grund bør gives køb på familieboligens<br />
kvaliteter. Hvordan kan stuen f.eks. bedre indrettes med henblik på forskerens indsats?<br />
I drøftelserne af vinderforslaget – og andre forslag – blev der påpeget et behov<br />
for et fællesområde for lejerne i boligerne.
02<br />
BÆREDYGTIGHED OG BYGBARHED<br />
Alle forslag er bearbejdet med udgangspunkt i konkurrenceprogrammets ønske om<br />
helhedsbetragtninger om bæredygtighed. Alle forslag arbejder med hel eller delvis<br />
anvendelse af tunge, naturlige materialer såvel udvendigt som indvendigt for<br />
at opnå en klima- og miljømæssigt velegnet bygning. Et forslag indbygger dog en<br />
række præfabrikerede, lette elementer mod havesiden.<br />
For opfyldelse af klasse 2015 byggeri har fi re af de indleverede forslag vurderet, at<br />
det vil være nødvendigt at etablere solceller på taget af husene, mens et forslag har<br />
forudsat, at bygningen kan etableres uden solceller. Ikke alle forslag har redegjort<br />
for indpasningen af solcellerne i bygningens arkitektur. Et forslag arbejder med en<br />
spændende ide om brug af genbrugssten. I fl ere af forslagene indgår grønne tage.<br />
Der er fl ere bud på løsning af konstruktioner og installationer i de fremsendte forslag.<br />
Det er opfattelsen, at der er varierende kvalitet i løsningen af bygbarheden i<br />
de fremsendte løsninger.<br />
Det er dommerkomiteens vurdering at alle forslag i en efterfølgende projekteringsfase<br />
vil kunne bearbejdes så de opfylder konkurrenceprogrammets krav til det færdige<br />
byggeri indenfor bæredygtighed, økonomi og bygbarhed/byggeteknik, funktion<br />
og opfyldelse af myndighedskrav.<br />
Hen imod diskussionsprocessens slutrunde udskiltes to projekter, hvoraf det ene var<br />
Exners, der undergik en grundigere diskussion og vægtning, hvorefter vinderforslaget<br />
i enighed blev udtaget som det vindende forslag.<br />
DRIFT - OG VEDLIGEHOLD<br />
De indkomne forslag er alle vurderet ud fra et drifts- og vedligeholdelsessynspunkt.<br />
For alle projekter gør det sig gældende, at der er valgt brug af gedigne materiale,<br />
der alle har lang levetid og for en stor dels vedkommende ikke kræver egentlig vedligeholdelse.<br />
Nogle forslag har lagt vægt på specielle mønstre i murværk på altaner<br />
og facader, og et forslag har lagt vægt på at differentiere materialevalget til også at<br />
omfatte lette materialer - løsninger, der kan være kritiske set ud fra et byggeteknisk<br />
synspunkt, og som kan give anledning til forøgede vedligeholdelsesomkostninger.<br />
Omkring vedligeholdelses- og driftsforhold af de tekniske systemer kræver alle forslag<br />
en yderligere bearbejdning, før en vurdering er mulig.<br />
9
1003<br />
VINDER AF KONKURRENCEN:<br />
PRAKSIS ARKITEKTER APS<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
PROJEKTTEAM<br />
Praksis Arkitekter ApS<br />
Ingeniører<br />
Ingeniørfi rmaet Henry Jensen A/S<br />
BHH Byggerådgivning<br />
PROJEKTBESKRIVELSE<br />
Forslaget tager udgangspunkt i det netværk af rum, som bygningen skal forholde<br />
sig til og styrke med J. C. Jacobsens Have som det toneangivende naboskab.<br />
Med et enkelt skitsediagram i en løs streg vises, at projektet formår at lade J. C. Jacobsens<br />
skønne have blive repræsenteret i bygaden. Det er projektets ambition at<br />
trække et af <strong>Carlsberg</strong>s store aktiver ud til byens entré, så den mødes af de mange,<br />
der hver morgen kommer til bydelen.<br />
Med afsæt i dette træk bygges projektet op med forslagsstillerens egne ord:<br />
”Ambitionen om tilknytning til haven og om forankring til stedet ligger grund for al<br />
udformning af bygningskroppen – såvel bearbejdning af kantzoner, tilknytning til<br />
byrum og nabobebyggelser som for udformning af byggeriet, fastlæggelse af boliger<br />
osv.”<br />
Som et let opfatteligt, enkelt og dristigt motiv placeres en pergola langs Tap E Vej.<br />
Med denne kantzone opstår mødet mellem have og gade, mellem det urbane og det<br />
landskabelige.<br />
Bygningens tilknytning til haven inkluderer tilknytningen til Æresboligen. Motiver fra<br />
Æresboligens semiprivate terrasseanlæg og facadens lyse, milde farve genfi ndes i<br />
bygningen til forskerboligerne, hvorved haveplanen af Kristine Jensen underbygges.<br />
Bygningens sydlige hjørne trækkes let tilbage. Forslagsstilleren opnår derved at<br />
styrke motivet om det lille byrum Vestpladsen. Byrummets udstrækning og karakter<br />
søges dertil styrket ved at forskyde og forsætte bygningens facadeplan og højder i<br />
dialog med nabobygningerne.<br />
Forholdet til Svenn Eske Kristensens Hængende Haver fi ndes ikke kun i form af volumenrefl<br />
eksioner, men også i detaljen, idet store facadepartier foreslås opmuret i<br />
kopforbandt drejet 45 grader.<br />
I modsætning til den mørke mokkasten, som Kristensen anvendte, foreslås her en<br />
lysere sten, der knytter bånd til Æresboligen og Mineralvandsfabrikken.
03<br />
I et ønske om at skabe kontakt mellem bygaden og haven foreslås et gennemlyst<br />
og derved gennemsigtig stueplan, kun brudt af to opgange til boligerne på de øvre<br />
etager. Stueplanets rum krones af et glasloft, der træder i dialog med vandspejlet i<br />
søen.<br />
De to opgange fører til fi re boligplaner med hver seks boliger. Som konsekvens heraf<br />
er der for hver etage to boliger, der ikke er gennemlyste. Disse vender sig mod<br />
haven og vestsolen. Boligerne har generelt ikke som ambition at være udfordrende<br />
eller markante, men derimod at række lyset gennem den 12 meter dybe bygningskrop<br />
på en facetteret vis, og samtidig at danne en generøs, funktionel ramme om<br />
forsker- og familielivet.<br />
GADEFACADE<br />
© PRAKSIS<br />
11
12<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
Forslaget virker gennemtænkt statisk, byggeteknisk og installationsmæssigt og er<br />
beskrevet med en række gode forslag til byggetekniske løsninger. I forslaget er der<br />
udlagt føringsveje, der giver mulighed for at planlægge og optimere bygningens<br />
fremtidige installationer. Planløsningen med to trappeopgange giver mulighed for<br />
fl eksible løsninger i forslagets stueplan. Det angivne kopforbandt med fri murstensoverfl<br />
ader kan give anledning til byggetekniske bekymringer samt bekymringer<br />
vedrørende vedligeholdelsen heraf. Energiramme 2015 for forslaget overholdes ved<br />
etablering af solceller på taget af bygningen. Forslagets ideer omkring bæredygtighed<br />
er velbeskrevne, ligesom der er redegjort for, hvordan forslaget vil opnå et godt<br />
indeklima termisk, akustisk og optisk, ved anvendelse af pudsede teglstensblokke,<br />
lyddæmpende vinduer og korrekt gennemtænkt geometriske løsninger af bygningsgeometri<br />
for at opnå gode dagslysforhold.<br />
KRITIK – BEMÆRKNINGER<br />
Dette projekt viser, at der inden for rammelokalplanen og de omfattende vejledninger<br />
udarbejdet af Entasis og <strong>Carlsberg</strong> Ejendomme fi ndes arkitektonisk albue- og<br />
råderum. Projektet overrasker således empatisk, indlevet og positivt med sit lyse<br />
anslag, med at trække pergolaen om på bysiden, ved at forskyde facadeplanet og<br />
med andre greb, der alle skaber forbindelser rundt i området, styrker den urbane<br />
kompleksitet og giver bygningen samt tilstødende by- og haverum ro og karakter.<br />
Bygningen formår at være unik uden at konkurrere med bydelens primære aktører,<br />
der i dette tilfælde er de to nabobygninger – De Hængende Haver og Mineralvandsfabrikken.<br />
Bygningen giver således udtryk for fortolkninger af Masterplanens<br />
intentioner om at skabe sammenhængskraft via kontrolleret brug af arkitektoniske<br />
virkemidler. Dette er stærkt plausibelt.<br />
Pergolaen giver en særlig sammensmeltning af en urban og landskabelig arkitektur,<br />
der synes at høre naturligt hjemme på stedet. Den tætte, fysiske tilknytning<br />
til Mineralvandsfabrikkens pergola afstedkommer, at den niveaufri adgang fra gade<br />
til have foreslås løst syd for bygningen i portmotivet til De Hængende Haver. Dommerkomiteen<br />
ser ikke dette som en reel mulighed, men anbefaler, at der skabes<br />
mulighed for en niveaufri passage langs Mineralvandsfabrikkens pergola. Spørgsmålet<br />
om, hvorvidt denne passage skal integreres i bygningskroppen, eller om hele<br />
bygningskroppen skal trækkes mod syd, må være genstand for nærmere studier.<br />
Et positivt spin-off af denne rokade vil blive, at den eksisterende pergola derved<br />
frigives fra at være en ganglinje til at blive en kantzone med opholdsmulighed til<br />
Mineral-vandsfabrikken. Dette vil øge brugen af det solbeskinnede hjørne af haven.
03<br />
Den anden og sydlige forbindelse til haven behøver derved ikke at opfylde krav om<br />
tilgængelighed, hvorved et mere enkelt portmotiv kan skabes. I den sammenhæng<br />
anbefaler dommerkomiteen, at det overvejes, om vinduer i gavlene styrker eller<br />
svækker bygningens in-fi ll-karakter. Her skal særligt henledes på en beundring af<br />
det enkle, stærke og meget smukke portmotiv, som Lundgaard & Tranbergs projekt<br />
rummer; et potentiale, som vinderprojektet kan lade sig inspirere af.<br />
Terrasseforholdene er fi nt skitserede i relation til den føromtalte dialog med Æresboligens<br />
attributter, men bør selvfølgelig defi neres og udvikles, ikke mindst i forhold<br />
til terrænkotering, størrelse og social programmering.<br />
NY PERGOLA LANGS TAP E VEJ © PRAKSIS<br />
13
03<br />
14<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
Stueetagen er fi nt udformet, og især opgangsforhold er velovervejede og nærvæ-<br />
rende, mens selve programmeringen naturligt kun er skitseret og afventer særlig<br />
fokusering. Men stueetagen rummer dog den fl eksibilitet, der åbner for en spændende<br />
udfoldning af de muligheder, der ligger i denne stueetage, både på havesiden<br />
og mod gadens pergola. En stuetage, der nøje bør afvejes med bygningens vertikale<br />
opbygning og den helt særegne forbindelse mellem by og have.<br />
Knyttet til udtryk af enkelhed og karakterdannelse skal anvendelsen af det vinklede<br />
kopforbandt fremhæves som et facadeudtryk med magisk poetisk karakter. Visualiseringerne<br />
viser en arkitektonisk styrke mellem den stærkt ornamenterede fl ade og<br />
’rammerne’ af blank murværk omkring vindues- og altanåbninger. Dommerkomiteen<br />
stiller sig i den forbindelse tvivlende ved, om dette forhold kan føres om på havefacaden,<br />
hvor murhullerne er langs større og murfl aden stærkt reduceret. I den<br />
sammenhæng anbefales det at fastholde motivet, men dommerkomiteen ønsker, at<br />
Praksis stiller sig åben over for at anvende kopforbandet, hvor effekten er størst, i<br />
et omfang, hvor det giver mest mening. Bygherre og dennes rådgivere imødeser<br />
en grundig analyse og kvalitetssikring af det krævende forbandt, hvad angår drift<br />
og vedligehold.<br />
Bygningens stueplan er kun brudt af to opgange, hvilket giver mulighed for en fi n<br />
fl eksibilitet. I forbindelse med bedømmelsen af forslagene er der (i dommerkomiteen)<br />
introduceret et nyt program for stueplanet, idet bygherren ser et stort potentiale<br />
i, at stueplanet kan designes til at rumme et udstillingsvindue for forskellige<br />
aktiviteter som er i fondets og <strong>Carlsberg</strong> Groups regi som f.eks. kulturinstitutioner,<br />
arkiv mv. Denne fornemme funktion vil sandsynligvis udfylde hele stueplanet og<br />
kan evt. suppleres af udstillingslokaler under terræn, med reference til Fondation<br />
Cartier i Paris. Der forestår således en omprogrammering og et følgende revideret<br />
design af stueplanet.<br />
På samme måde ønsker bygherren, at boligerne tilføjes en ekstra funktion i form af<br />
et samlingslokale for beboerne. Dette lokale skal fi nde sin rette plads. I det kommende<br />
analysearbejde knyttet hertil skal det overvejes, om lokalet vil blive anvendt<br />
så ofte, at det kan bidrage til et aktivt gadeliv og derved placeres i gade/haveplan,<br />
eller om det vil være mere ekstensivt i sin anvendelse og derfor bedre placeres<br />
oppe i bygningen.<br />
Dommerkomiteen anbefaler endvidere, at det undersøges, om den sydlige del af<br />
bygningen, der rummer et tårnmotiv, med fordel kan tilføres endnu en etage. Denne<br />
kan evt. anvendes til fællesfunktion.<br />
Endelig efterlyser dommerkomiteen, at boligerne designes til at rumme en decideret<br />
studie- og arbejdsplads. Boligerne fremstår i projektet som åbne, lyse og venlige<br />
familieboliger, men et rum/plads til koncentreret arbejde skal være boligens dna.
Projektet står for en enig dommerkomite som det absolut bedste forslag i konkurrencen<br />
om en bygning, der ikke kun skal udgøre en attraktiv hjørnesten for J. C<br />
Jacobsens Have, men også tjene som inspiration for kommende arkitekters arbejde<br />
med byhusene i skabelsen af <strong>Carlsberg</strong> By. Forslagets stille værdighed ’sætter huset’<br />
med en naturlighed i sin kontekst. Det synes naturligt og byder på et væld af<br />
sanselige og arkitektoniske indtryk og oplevelser.<br />
Sammenbygningen er ikke uproblematisk af fl ere årsager, selve sammenbygningen<br />
bør både formidles eller defi neres, ligesom den niveaufri adgang ikke kan tilsidesættes.<br />
KOPFORBANDT<br />
© PRAKSIS<br />
15
1604<br />
KONKURRENCEFORSLAG:<br />
EXNERS TEGNESTUE A/S<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
PROJEKTTEAM<br />
Exners Tegnestue A/S<br />
PROJEKTBESKRIVELSE<br />
Med titlen ”METAMORFOSE – fra puppe til sommerfugl” tager dette projekt udgangspunkt<br />
i programmets og stedets tvetydighed:<br />
_ Forholdet mellem forskerens koncentrerede rum og samme persons behov for fællesskab.<br />
_ Forholdet mellem haven og bygaden, mellem naturen og kulturen.<br />
Med reference til en nordisk, modernistisk tradition arbejder forslagsstilleren med<br />
et organisk motiv, der skal knytte bånd til haven. Som kontrast hertil opererer forslaget<br />
med et ortogonalt motiv, der knytter sig til bygaden. De to formuniverser<br />
smeltes sammen til en ’symbiose’, der udgør projektets arkitektoniske DNA. En<br />
symbiose, der vil styrke og hædre havens storhed såvel som byens tætte rum.<br />
Det ortogonale system udgør bygningens tyngde og rationale. Her fi ndes bygningens<br />
infrastruktur organiseret omkring fi re opgange. Bygningen foreslås opført i<br />
blank mur i facade, bærende tværvægge og i dækkonstruktioner med eksponeret<br />
tegl. Alt sammen som en reference og hyldest til Svenn Eske Kristensens Hængende<br />
Haver og andre fremragende teglbygninger blandt <strong>Carlsberg</strong>s eksisterende<br />
bygningsmasse. Den konsekvente anvendelse af tegl skaber en monokrom facade<br />
mod gaden, der opnår liv gennem forsætninger i facadeplan og forskydninger i<br />
murkronen.<br />
I kontrast til den ortogonale tyngde opbygges bygningens vestlige haveside af<br />
præfabrikerede elementer i bygningsskala – de såkaldte pupper. Pupperne opbygges<br />
som lette konstruktioner, altovervejende beklædt med træ og glas. Et system<br />
af trælameller foran glaspartier skaber et koncentreret rum og hindrer indbliksgener.<br />
Pupperne foreslås præfabrikeret på værksted. Herved argumenteres for et<br />
højt detaljeringsniveau, prisdygtighed og kvalitet i udførelsen. Pupperne køres fra<br />
værksted til byggeplads og monteres som store elementer. Pupperne kan spejles og<br />
sammensættes vertikalt såvel som horisontalt, hvorved der opnås en stor variation<br />
i boligtyper og i facadeudtryk.<br />
Bygningens stueplan foreslås meget transparent for at skabe maksimal kontakt<br />
mellem bygaden og haven. Terrænet er tilsyneladende bearbejdet kraftigt for at<br />
eliminere terrænspring mellem gade og have. Gavlene foreslås anvendt som overdækket<br />
uderum for at styrke forbindelsen til haven.<br />
Over stueplanet, i fi re etageplaner er boligerne organiseret omkring de fi re op-gange<br />
med den variation, som den videre bearbejdning måtte føre til. Projektet viser<br />
eksempler på omfattende kombinationsmuligheder. Boligerne er primært orienteret<br />
med ophold mod haven og med opgang, bad og soveværelse mod gaden.
04 © EXNER<br />
17<br />
Bygningen krones af et fælles mødested i form af en tagterrasse, fl ankeret af et<br />
stort solcelletag, der tillige beskytter puppernes træfacader som et stort udhæng.<br />
Forslaget skiller sig ud fra de øvrige forslag bl.a. ved, at der arbejdes med en løsning<br />
med en tung facade mod gaden og let facade mod haven. Det er ligeledes en<br />
bærende og spændende idé i projektet, at en del af den lette bygningsdel er præfabrikerede<br />
elementer, der monteres på huset. Forslaget bygger på brug af mange<br />
materialetyper – beton, tegl, træ og stål. Bygningen er karakteriseret ved at have<br />
mange forskelligartede overfl adematerialer, herunder udformning af elementer med<br />
bevægelige dele mv.<br />
Forhold, der giver anledning til overvejelser omkring størrelsen af omkostninger til<br />
bygningens fremtidige vedligeholdelse og drift. Forhold omkring brand og vandafledning<br />
fra kuber synes ikke bearbejdet tilstrækkeligt. Ud over de materialemæssige<br />
bæredygtighedselementer indeholder forslaget et spændende forslag om etablering<br />
af et transparent solcelle-glastag over kubernes tage.<br />
GADEFACADE<br />
© EXNER
1804<br />
KRITIK – BEMÆRKNINGER<br />
Projektet fascinerer dommerkomiteen med sit ekspressive sprog, der har til formål<br />
at løse bygningens grænseopgave mellem bygade og have, at introducere forskere<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
fra hele verden til en særlig nordisk arkitektur, og endelig at tilbyde samme forskere<br />
en inspirerende og koncentreret ramme om tankevirksomheden. Forslagets reference<br />
til den del af J. C. Jacobsens Testamente, der står skrevet over Dipylonporten,<br />
synes at være en bærende og relevant inspiration. Netop den <strong>Carlsberg</strong>ske tradition<br />
for at forene håndværket med industrien er i høj grad til stede i forslagets seriøse<br />
leg med det murede håndværk og de industrielt fremstillede pupper.<br />
Projektet forekommer meget ambitiøst i helhed og detalje, men har en række alvorlige<br />
brister, som dommerkomiteen ikke har kunnet se bort fra.<br />
Stueplanets bearbejdning af terræn er ikke realistisk, idet det vil gribe destruktivt<br />
ind i mængden af de store eksisterende træer. Ved en gennemførelse af terrænbearbejdningen<br />
vil havesidens kantzone ligge meget lavt i forhold til havens primære<br />
plan, med det resultat at man vil opleve en skrænt, som ikke inviterer til ophold.<br />
Bygningens møde med haven står i forslaget som et uderum overdækket af pupperne.<br />
Forslaget redegør ikke for dette rums funktion, anvendelse, offentlighedsgrad<br />
eller kvalitet. På samme måde synes kantzonen mod gaden ikke at have været<br />
genstand for forslagsstillerens koncentrerede opmærksomhed.<br />
Gadefacaden fremstår med sin konsekvente, monokrome anvendelse af tegl som<br />
et levende og fascinerende billede i kraft af sin geometriske artikulering. Den konsekvente<br />
anvendelse af tegl inkluderer et mønstermurværk foran soveværelsevinduerne.<br />
Det skaber et særligt krydderi, som med lethed kan opleves som et særligt<br />
<strong>Carlsberg</strong>sk krydderi – bydelen, der gennem historien har arbejdet ekvilibristisk<br />
med netop murværket. En cadeau til denne ambition. I samme åndedrag skal arbejdet<br />
med pupperne tilskrives en reel kunstnerisk værdi. Men medaljen har en<br />
bagside – både hvad angår det ortogonale murværkselement og de amorfe træpupper.<br />
Begge systemer lukker verdenen udenfor ude. Når man står midt i lejligheden,<br />
er man i et lukket system.<br />
Boligen giver ikke en bred horisont, og det synes at være en spildt mulighed med<br />
det fantastiske naboskab til en livlig by in spe og en skøn have de facto.<br />
Dommerkomiteen er ikke overbevist om, at pupperne i deres nuværende udformning<br />
vil være bygbare, montagevenlige, prisgunstige og have en plausibel drifts- og<br />
vedligeholdelsesprofi l. Systemet vil skabe et ugunstigt forhold mellem indre nettoarealer<br />
og ydre overfade. Det vil udfordre bygningens energiprofi l. Og det vil give<br />
store udfordringer, hvad angår eksempelvis brandsmitte.
04<br />
De mange kritikpunkter har dog ikke kunnet ligge en dæmper på en general begejstring<br />
over projektet, der med sit høje ambitionsniveau og pionerånd kunnet have<br />
klædt <strong>Carlsberg</strong> med en unik bygning, hvis ikke det havde været for de afgørende<br />
kritiske punkter, som er nævnt i denne redegørelse.<br />
FACADEN MOD HAVEN<br />
© EXNER<br />
19
2005<br />
KONKURRENCEFORSLAG:<br />
ERIK MØLLER ARKITEKTER<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
PROJEKTTEAM<br />
Partner, arkitekt M.A.A. Peder Elgaard<br />
Projektleder, arkitekt M.A.A. Johanne Donsted<br />
Arkitekt M.A.A. Mads Knak-Nielsen<br />
Arkitekt M.A.A. Rune Jørgensen<br />
Arkitektstuderende Stine Dalager Nielsen<br />
PROJEKTBESKRIVELSE<br />
Forskerboligernes samlede volumen brydes i dette projekt op til fi re ganske små<br />
byhuse, der tilsammen udgør en helhed. Dette motiveres ud fra en forståelse af, at<br />
forskerboligerne placerer sig mellem to af <strong>Carlsberg</strong>s primære bygninger (De Hængende<br />
Haver/Ny Tap/Warehouse og Mineralvandsfabrikken), hvilket animerer til ønsket<br />
om at dyrke den mindre skala, som helhedsplanen argumenterer for.<br />
De fi re byhuse opdeles tydeligt i facadeplanet med en base, en torso og et tag.<br />
Bygningerne trækkes let tilbage i forhold til Mineralvandsfabrikkens facade-fl ugt,<br />
hvorved der skabes rum til temporære kantzoner suppleret med dybe vinduesnicher,<br />
hvor man kan sidde og hvile benene. De fi re små butikker sammenlignes med<br />
pavillonerne til Kongens Have. På havesiden skabes et landskab af en smal terrasse<br />
samt af mure og plinte i terræn. Over havens diagonal er det hensigten, at de fi re<br />
bygninger tilsammen skal danne et slægtskab med J. C. Jacobsens Æresbolig.<br />
Bygningen er friholdt fra Mineralvandsfabrikkens pergola, hvorved niveaufri adgang<br />
til haven sikres. Beboerne kan fra gaden nå til lejlighederne og den vestvendte terrasse<br />
via tre opgange. Boligerne er veldisponerede med generøse rum, der fl ankeres<br />
af ’møbler’ – volumener, hvor installationer, depoter, bad og køkken er samlet.<br />
’Møblerne’ har en høj fi nish og præsenterer den særlige nordiske omsorg for detaljen<br />
for de mange gæsteforskere fra hele verden, der skal leve i <strong>Carlsberg</strong> Bydelen.<br />
Bygningen står i en mørkegrå teglsten i blank mur. I basen opmures teglen i et<br />
standerforbandt.<br />
KRITIK – BEMÆRKNINGER<br />
Den overordnede disponering med at nedbringe forskerboligerne til fi re små byhuse<br />
er ved første øjekast sympatisk. Det er en skala, der på sine steder skal arbejdes<br />
med på <strong>Carlsberg</strong>. Men <strong>Carlsberg</strong> består basalt af fi re kvarterer (Det centrale<br />
kvarter, Kvarteret mod Frederiksberg, Kvarteret mod Valby og Kvarteret mod Vesterbro),<br />
og gældende for det kvarter som knytter sig til Vesterbro er, at der her<br />
dyrkes den større skala, de mange etager og den store tæthed. Set i det lys anser<br />
dommerkomiteen den ellers fi ne og vellykkede øvelse med at nedbringe forskerboligerne<br />
til fi re byhuse som problematisk.
05 21 21<br />
Basens arealer, der spænder mellem gade og have, er organiseret med en smuk<br />
gennemsigtighed og ved en fl ot strategi for, hvordan terrænspringet optages. Referencen<br />
til de små tætte pavilloner, der omkranser Kongens Have, er en enkel og<br />
vellykket formidling af de fi ne butikspotentialer, som projektet rummer.<br />
På gadesiden giver tilbagerykningen en generøs fl ade, som kan anvendes som temporær<br />
kantzone for butikkerne. Men forslagsstiller formår ikke at vise en overbevisende<br />
indretning eller brug af denne fl ade. På visualiseringen er fl aden og de foranstående<br />
træer helt udeladt, hvilket betragtes som et formidlingsbrist.<br />
På havesiden efterlyser dommerkomiteen dog en større forståelse for og inddragelse<br />
af havens storhed og potentiale. Terrassen er i forslaget klemt ned til en gangforbindelse<br />
uden reel opholdsværdi, hvilket er et brist i projektet. Nedbrydningen<br />
til de fi re byhuse ser dommerkomiteen som et problem i forhold til De Hængende<br />
Havers absolutte storhed. Forskerboligerne mangler pondus til at stå ved siden af<br />
Svenn Eske Kristensens store værk.<br />
GADEFACADE<br />
© ERIK MØLLER ARKITEKTER
2205<br />
Bygningens meget mørke karakter gør den tilsyneladende solitær i forhold til Mine-<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
ralvandsfabrikken, De hængende Haver, J. C. Jacobsens Villa etc. Denne materialemæssige<br />
enegang kan virke betænkelig, men kan give mening, hvis blikket vendes<br />
den anden vej mod de øvrige kommende bygninger ved stationen, hvoraf fl ere af<br />
disse arbejder med en lignende materialekarakter. Dog forekommer bygningernes<br />
udtryk dommerkomiteen lidt knapt og reserveret. Det er en kritik, som er på detaljeniveau,<br />
for på mange måder synes proportioner og materialitet at være godt på<br />
vej.<br />
Slutteligt skal forslagets boliger fremhæves for deres store kvaliteter. I dette projekt<br />
er boligerne skræddersyet til forskeren, der tilbringer en anseelig tid fordybet<br />
i givne problematikker i en bolig i et fremmed land. Studienichen, der er orienteret<br />
mod haven, skaber et koncentrationens rum i kronerne på træerne. Resten af boligen<br />
er med sin organisering op mod og gennem ’møblet’ overbevisende smukt og<br />
funktionelt. Forslagsstilleren skal have stor ros for den omhyggelighed, der er lagt<br />
i arbejdet hermed. Set i lyset af de nævnte kritikpunkter i denne redegørelse kan<br />
dommerkomiteen ikke vælge dette projekt til realisering
05<br />
OVERGANG PARK OG BY<br />
HOVEDIDÉ - PRINCIP<br />
GADEFACADE<br />
niveaufri adgang<br />
adgang via trampe<br />
RELATION TIL PARK/BOLIGEN<br />
© ERIK MØLLER ARKITEKTER<br />
© ERIK MØLLER ARKITEKTER<br />
23
2406<br />
KONKURRENCEFORSLAG:<br />
LUNDGAARD & TRANBERG ARKITEKTER<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
PROJEKTTEAM<br />
Lene Tranberg<br />
Henrik Schmidt<br />
Jens Øblom<br />
Zara Hejdeman<br />
Mikkel Kjærgård Christiansen<br />
Nanna Snog<br />
PROJEKTBESKRIVELSE<br />
Mellem De Hængende Haver og Mineralvandsfabrikken organiseres det samlede<br />
program i syv fulde etager med en kort facadelængde til følge. Derved frigives rum<br />
til en ’lommeplads’ mellem Mineralvandsfabrikken og den nye bygning til forskerboligerne.<br />
Forslagsstiller vægter det solitære og suveræne udtryk forenet med den lille pladsdannelse,<br />
der opstår nord for bygningen, med kontakt til både gade og have. I<br />
kontrast til den åbne lille plads er der syd for bygningen skabt et tydeligt portmotiv<br />
mellem gade og have i kraft af den konsekvente brug af tegl og den konsekvente<br />
udelukkelse af vinduer.<br />
Bygningens solitære udtryk står i slægtskab med Æresboligen med samme frontale<br />
forhold til haveanlægget. Bygningen rummer tillige andre citater fra <strong>Carlsberg</strong>s<br />
eksisterende bygningsmasse i kraft af sine markante lodrette vinduesbånd, der<br />
genfi ndes meget tydeligt i Kraftværket, men også i naboen Mineralvandsfabrikken.<br />
Mineralvandsfabrikkens tydelige markering af en bygningsbase, der åbner sig for<br />
offentligheden, gentages ligeså i bygningsbasen til forskerboligerne.<br />
Facadens spil mellem lodrette og vandrette, dybt mørkerøde teglbånd indrammes af<br />
svære rammer i mørk oxideret stål.<br />
Gennem den åbne og transparente base nås bygningens eneste opgang, der fører<br />
til to indeliggende korridorer, der foruden adgang til boligerne tilbyder ophold til det<br />
uformelle møde mellem beboerne – et opholdsareal med udsigt over haven. Fra de<br />
to korridorer nås boligerne, der er organiseret i to plan. Modellen kendes fra bl.a.<br />
Unité D´habitation i Marseille af Le Corbusier. Boligerne har alle et dobbelthøjt rum<br />
og en altan integreret i volumenet, hvorved der bag de lodrette vinduesbånd tegnes<br />
en horisontal linje af indeliggende uderum.<br />
Forslaget er baseret på at opnå bæredygtighed på baggrund af materialevalg og<br />
med udgangspunkt i bygningens fastlagte beliggenhed.
06<br />
KRITIK – BEMÆRKNINGER<br />
Forslaget bryder radikalt med rollen som in-fi ll-projekt, idet husets korte længde og<br />
fulde syv etager sætter huset solitært og højt i byens hierarki. Og det er på mange<br />
måder et hus, der kan tåle at stå frem med den store skønhed og styrke, som det<br />
besidder. Spillet mellem de vandrette og lodrette linjer i fl ere plan og dybder fremstår<br />
som en ekvilibristisk fortolkning af motiver fra <strong>Carlsberg</strong>s bygninger, her givet<br />
eget liv og mening. Den materialemæssige sammensætning af de mættede, røde<br />
teglsten og den oxiderede, sorte stål rummer stedets tradition for at forene det<br />
enkle og stærke med stor effekt.<br />
Husets ene opgang skaber en stor og velkommen fl eksibilitet i stueplanet. Indretningen<br />
og brugen af denne er vist med nerve og overbevisning. I forbindelse med<br />
stueplanet skal det fremhæves, at slægtskabet til Mineralvandsfabrikkens basemotiv<br />
skaber en fornem kontinuitet i gadens forløb. En kontinuitet, der dog brydes<br />
af den lille lommeplads, der ligger nord for bygningen. Denne lille plads ser dommerkomiteen<br />
som et uønsket element, idet den meget åbne karakter svækker både<br />
havens og gadens rumlige defi nition.<br />
GADEFACADE<br />
© LUNDGAARD & TRANBERG ARKITEKTER<br />
25
06<br />
26<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
Dertil skal det pointeres, at <strong>Carlsberg</strong> i sin masterplan rummer en vægtet og balanceret<br />
mængde byrum med stærkt varierende karakter og anvendelse. Introduktionen<br />
af et byrum på denne strækning træder ikke værdiskabende ind i rækken af<br />
byrum. På den anden side skal portmotivet til haven, der skabes syd for bygningen<br />
i forening med De Hængende Haver, fremhæves for sin uantastelige kvalitet.<br />
Bygningens boligprogram er tolket til boliger i to plan, organiseret omkring indeliggende<br />
korridorer. Dette valg er på mange måder afgørende for bygningens endelige<br />
fysiske udformning – på godt og ondt. Ondt gør det, at boligerne ikke åbner sig<br />
for forskere, der ikke er fuldt rørlige. Ondt gør det, at de to gange tre etager, som<br />
korridororganiseringen betinger, kræver en bygning i fulde syv etager. At fl ugtvejsforholdene<br />
dertil ikke er løst, og at korridorerne afsluttes blindt uden indtag<br />
af dagslys, vidner om, at projektet på visse punkter ikke er gennemarbejdet til et<br />
overbevisende niveau.<br />
Alt i alt kan oplevelsen af projektet beskrives som mødet med en stor skønhed<br />
forenet med en række modige, men – efter dommerkomiteens bedste skøn – forkerte<br />
valg: Fra bygningens syv etager, over den store friholdelse i forhold til Mineralvandsfabrikken,<br />
over korridororganiseringen til boligerne i to plan. Forslaget har<br />
udvist mod, men også brister. Alt i alt har både programfravigelser og fortolkninger<br />
vist stor musikalitet, men også en række problemer som har ført til at projektet<br />
ikke kan vælges til realisering
06<br />
Boligerne er udformet som to typer<br />
studios og to typer familieboliger.<br />
Fra en enkelt trappeopgang er der<br />
via to korridorer adgang til både de<br />
16 studios og de 8 familieboliger,<br />
som fletter sig om korridorerne.<br />
Studio 1: 74 m2 Studio 2: 89 m2 Familie 1: 147m2 Familie 2: 145m2 Samlet bruttoarea: 3247m2 BOLIGTYPER - AKSONOMETRI - FACEUDSNIT<br />
HAVEFACADE<br />
© LUNDGAARD & TRANBERG ARKITEKTER<br />
© LUNDGAARD & TRANBERG ARKITEKTER<br />
27
2807<br />
KONKURRENCEFORSLAG:<br />
FOGH & FØLNER ARKITEKTFIRMA A/S<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
PROJEKTTEAM<br />
Arkitekt Johan Fogh, ansvarlig indehaver<br />
Arkitekt Marie Preisler-Berthelin<br />
Arkitekt Betina Mørch<br />
Arkitektstuderende Helene K. Hansen<br />
NIRAS - Projektgruppe<br />
Anders Roslyng-Jensen<br />
Karoline Geneser<br />
PROJEKTBESKRIVELSE<br />
Projektet tager udgangspunkt i en analyse af, hvordan en fritstående boligejendom<br />
opnår samhørighed med de storskalerede industribygninger. Den primære strategi<br />
bliver, at det er detaljen og materialet, der skal skabe sammenhænge til og udspille<br />
den <strong>Carlsberg</strong>ske egenart. Med denne satsning på teglen og detaljen folder projektet<br />
sin logik ud.<br />
Det tunge teglhus (der foreslås opmuret med genbrugstegl fra Ny Tap) er trukket<br />
en smule tilbage fra gadeplanet, hvilket giver frirum til en bred, overdækket kantzone,<br />
hvor man kan tage temporært ophold. Under overdækningen er der placeret<br />
plinte, og på samme måde skabes der mod haven et opholdsareal – dette terrasseret<br />
med integrerede bænke. Bygningen er let friholdt fra Mineralvandsfabrikkens<br />
pergola, hvorved niveaufri adgang fra gade til have sikres. Bygadens og havens<br />
kantzone forbindes via åbne korridorer ved hvert af de tre trappetårne. Således<br />
deles stueplanets arealer i minimum fi re lejemål til butik og lignende, hvorved projektet<br />
byder ønsket om en levende handelsgade med mange små butikker og aktive<br />
facader velkommen.<br />
Fra de fi re opgange er der adgang til en række enkle og veldisponerede boliger, der<br />
med en let forskydning i planerne skaber ekstra loftshøjde mod havesiden, hvor opholdsarealerne<br />
er placeret. Mod gadesiden nås et lille værelse, der kan fungere som<br />
værelse såvel som kontor. Både mod have og gadeside fi ndes der altaner – halvt<br />
indeliggende og en smule udkraget, som rammelokalplanen og de supplerende<br />
bestemmelser udarbejdet af Entasis anviser. Denne mellemzone skaber tre facadeplaner,<br />
der giver facaderne relief, dybde og liv. Forskydningerne forstærkes oplevelsesmæssigt<br />
ved at arbejde med det vinklede kopforbandt (som genfi ndes på Svenn<br />
Eske Kristensens Hængende Haver) på de fremskudte facadeplaner: Altanbrystninger,<br />
skorstene og partier omkring basens store butiksvinduer.
07<br />
KRITIK – BEMÆRKNINGER<br />
Projektet er på alle måder læst som en hyldest til den bygningsarv, som de kom-<br />
mende <strong>Carlsberg</strong>huse skal arbejde sig ind i. Bryggernes sans for kvalitet og orden<br />
er lagt på sinde og genfi ndes i detaljen. Men bryggerne var også driftige mænd, der<br />
søgte fremgang og som eksperimenterede med nye ideer.<br />
<strong>Carlsberg</strong>s masterplan rækker på mange måder tilbage i tiden med ambitionen om<br />
at skabe en renæssance for ’gaden’, ’haven’, ’baggården’ og ikke mindst ’byrummet’.<br />
GADEFACADE<br />
© FOGH & FØLNER ARKITEKTFIRMA<br />
29
07<br />
30<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
Men det er samtidig projektets nerve, at arkitekturen ikke må blive historiserende,<br />
men derimod formå at knytte bånd mellem ’glemte dyder’ som kantzoner, base,<br />
stern etc. og så et moderne levende formsprog. Dette projekt er på alle måder vederhæftigt<br />
og tro mod sin opgave, men mangler at have ambitionen om at være et<br />
hus af vor tid. Et hus, der viser, at <strong>Carlsberg</strong> fortsætter en ambitiøs, fremadrettet<br />
linje. Og dette forhold er projektets akilleshæl. Vi ser for os et hus, der hylder Fiskers<br />
Købehavn. Ikke et hus, der hylder den multikulturelle, levende og vibrerende<br />
bydel, som <strong>Carlsberg</strong> skal blive til.<br />
Ved siden af denne helt overordnede, men afgørende kritik kan følgende tilføjes:<br />
Hvor den overdækkede kantzone mod gaden synes velargumenteret og velartikuleret,<br />
er dommerkomiteen mere tvivlende over for det terrasserede anlæg mod<br />
haven. Rummet langs facaden i stueplan er forholdsvis småt og smalt, hvilket betyder,<br />
at man vil opholde sig meget tæt på stueplanets vinduer. Vi ser her en konfl ikt<br />
mellem inde og ude. De tre åbne passager mellem gade og have synes unødige<br />
– måske endda i konfl ikt med ønsket om at skabe hierarki i bevægelsesmønstrene.<br />
Opgange og passager introducerer dertil det problem, at den niveaufri adgang til<br />
boligerne kun nås fra havesiden, som igen kun nås via passagen langs Mineralvandsfabrikkens<br />
pergola. Dette anses for en snørklet og uacceptabel vej.<br />
Hele havefacaden har dertil en entydig karakter af en boligbebyggelse. Resultatet<br />
er, at dette hjørne af haven får et meget privat udtryk, som ikke synes appellerende<br />
til brugen af havens hjørne. Havefacadens takt af skorstene synes at være<br />
et bærende, arkitektonisk motiv, hvilket er stærkt problematisk, da bydelens image<br />
som bæredygtig by kompromitteres af brændeovnsmotivet. Det forekommer ej heller<br />
sandsynligt, at den daglige drift af brændeovnene er foreneligt med kravet om<br />
enkle og robuste boliger.<br />
Alt i alt viser huset et højt arkitektonisk og teknisk niveau, hvor mange fi ne detaljer<br />
og ’citater’ fra <strong>Carlsberg</strong>s eksisterende bygningsmasse genfi ndes. Men projektet<br />
mangler lysten til at være et hus af 2012, og så er der en række praktikaliteter, der<br />
fører til, at projektet ikke kan vælges til realisering.
07 31<br />
HAVEFACADE<br />
© FOGH & FØLNER ARKITEKTFIRMA
3208<br />
DOMMERKOMITEENS<br />
UNDERSKRIFTER<br />
DOMMERBETÆNKNING<br />
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
Professor Flemming Besenbacher, <strong>Carlsberg</strong>fondet, formand for dommerkomiteen<br />
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
Kvæstor Jens Otto Veile, <strong>Carlsberg</strong>fondet<br />
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
Direktør Lars Holten, <strong>Carlsberg</strong> <strong>Byen</strong> P/S<br />
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
Arkitekt m.a.a. Christian Cold, entasis, fagdommer<br />
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------<br />
Arkitekt m.a.a. Kristine Jensen, Arkitekt Kristine Jensens Tegnestue, fagdommer
08<br />
J. C. JACOBSENS HAVE ÅR CA. 1930<br />
33
www.carlsbergbyen.dk<br />
www. carlsbergfondet.dk<br />
DOMMERBETÆNKNING | FORSKERBOLIGER TIL CARLSBERGFONDET PÅ CARLSBERG | APRIL 2012