Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Panurus<br />
Fugle og natur i <strong>Sønderjylland</strong><br />
OAS og <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong><br />
42. årgang 2008 nr. 4
Få indflydelse!!<br />
Af Bjarne Nielsen<br />
Så er det nu, at man skal gøre en lille ekstra indsats, hvis man gerne vil have indflydelse<br />
på, hvordan de ornitologiske foreninger bruger sin indflydelse og sine kræfter. Denne indflydelse<br />
kan man nemlig bedst få ved at møde op på foreningernes respektive generalforsamlinger<br />
og give sin mening til kende.<br />
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvor stor indflydelse det enkelte medlem har, men man<br />
behøver ikke at være i tvivl om, at indflydelsen bliver lig NUL, hvis man vælger ikke at møde<br />
op.<br />
Fuglene Fuglene bliver bliver - ligesom ligesom den den øvrige øvrige natur natur natur - presset presset voldsomt voldsomt i i øjeblikket:<br />
øjeblikket:<br />
• Der er husdyrbrugene, der ikke bare stiger i antal men i foruroligende grad også i<br />
størrelse.<br />
• Der er den hurtigt stigende og voldsomt belastende CO2-udledning.<br />
• Der er befæstelsen i form af nye veje, som f.eks. motorvejsprojektet gennem den<br />
sydøstlige del af det gamle amt.<br />
• Der er hårdtarbejdende kræfter, som forsøger at få gjort flere arter jagtbare.<br />
Disse og mange flere faktorer er vi - de ’grønne’ organisationer - tvunget til at tage yderst<br />
seriøst og vurdere, hvor vi bedst bruger vore ikke-uudtømmelige ressourcer. Hjælp os med<br />
at beslutte, hvad vi skal prioritere ved at give jeres besyv med på generalforsamlingerne.<br />
Søndag d. 25. januar 2009 kl. 15:00: OAS generalforsamling<br />
Søndag d. 1. februar 2009 kl. 15:30: <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong> generalforsamling<br />
Hans E. Lock<br />
Avbækvigvej 2, Avbæk<br />
6200 Aabenraa<br />
Stærekasser, flyvehul 50 mm<br />
Mejsekasser, flyvehul 35 mm<br />
Mejsekasser, flyvehul 28 mm<br />
Pris: 25.- kr. pr stk.<br />
Natugle, Allike, Tårnfalk.<br />
Pris 125.- kr. pr stk.<br />
Fuglekasser, fremstillet af vandfast<br />
krydsfiner, enkle og ubehandlede.<br />
Så billige, at du kan fylde haven, gavlen<br />
eller masten.<br />
Andre kassetyper efter aftale. Alle<br />
priser er afhentet på værkstedet. Vi<br />
sender for fragtprisen.<br />
Tlf. 74622203 Mobil 22245203<br />
Email lock@os.dk<br />
Hjemmeside: www.redekassebyggeren.dk
Nyt i naturen<br />
Af Egon Iversen<br />
Nr. 4 - 2008<br />
I dette efterår er der afsluttet flere projekter,<br />
som er til gavn for naturen. Når naturen har det<br />
godt, får vi automatisk større glæde og oplevelser,<br />
når vi bevæger os herude.<br />
I begyndelse af september blev et nyt udsigtstårn<br />
færdig i Søgård Mose, som Fugleværnsfonden<br />
ejer. Tårnet er indrettet med 2 etager. En<br />
platform med adgang via en rampe, som kørestolsbrugere<br />
kan køre ind på. Herfra går en<br />
trappe op til en øvre platform. Tårnet er flyttet<br />
og nu placeret sådan, at birkebevoksningen<br />
danner kulisse. Fra tårnet er der en flot udsigt<br />
over det specielle moseterræn.<br />
I Rens er snæbelprojektet ved Sønderåen indviet.<br />
Åen er reguleret, så opstemningen er omdannet<br />
til et langt stryg med svagt fald. Man<br />
håber, at snæblen nu kan vandre længere op<br />
gennem åsystemet til Store Jyndevad. I området<br />
plejer man at kunne se Isfugl, Vandstær og<br />
Bjergvipstjert. Jeg kan varmt anbefale besøgende<br />
at smage en røget ørred fra det nærliggende<br />
dambrugs gårdbutik.<br />
Endelig har SNS lukket flere grøfter i Bolderslev<br />
Skov, der er udlagt som naturskov og habitatsområde<br />
pga. områdets unikke bevoksning af<br />
især Småbladet og Storbladet lind. Skoven har<br />
sin oprindelse langt tilbage i tiden, og har været<br />
drevet som en stævningsskov tilhørende de lokale<br />
landmænd. Den er nu købt af SNS og fredet.<br />
Grøfterne lukkes for at skabe en mere naturlig<br />
vandstand og dermed mulighed for en<br />
mere varieret artssammensætning i skoven.<br />
Tårn i Søgård Mose<br />
Indhold<br />
Indflydelse 2<br />
Naturnyt 3<br />
Ekspedition Svalbard 4<br />
Vadefugle i grønsagsmark 8<br />
Fiskehejre … og dog 9<br />
Fugletur til Laplands fjelde 10<br />
Udflugt til Hopsø på Nordals 14<br />
Stor tornskade i <strong>Sønderjylland</strong> 18<br />
Formandens kikkert 20<br />
Ballum sluse - i regn og rusk 21<br />
Fugleture i <strong>Sønderjylland</strong> 23<br />
Forside: Fuglekonge<br />
Foto: Bjarne Nielsen<br />
Bagside: Grønsisken<br />
Foto: Egon Iversen<br />
Herefter lader man den passe sig selv<br />
til gavn og glæde for miljøet og de<br />
kommende generationer.<br />
Skoven er ganske rig på forskellige<br />
ynglende fugle, således er der i 1997<br />
registreret 40 forskellige ynglende arter.<br />
Der er offentlig adgang til området og<br />
mulighed for at tage skoven nærmere<br />
i øjesyn ad en markeret vandresti. Der<br />
kan læses mere i en udarbejdet folder<br />
om skoven, som ligger på internettet.<br />
Sønderå ved Rens Fra Bolderselv Skov<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 3
Ekspedition Svalbard<br />
Foto og tekst: Troels Torstein<br />
Jeg har været på en fantastisk tur i min<br />
sommerferie med masser af fugleoplevelser<br />
og andre spændende dyr <strong>–</strong> og det er<br />
bestemt ikke noget, jeg sådan går og vader<br />
i til dagligt, så det har virkelig været<br />
en af den slags ting, man gerne fortæller<br />
om <strong>–</strong> så her følger en begejstret fuglekiggers<br />
beskrivelse af en rejse til Isbjørnens<br />
rige.<br />
Ø-gruppen Svalbard er den nordligste del<br />
af Norge <strong>–</strong> et godt stykke ude i ishavet på<br />
vej mod nordpolen. Her finder man et af<br />
Europas sidste tilnærmelsesvist uberørte<br />
vildmarksområder. Alt nyder da også en<br />
eller anden form for beskyttelse ; hvis ikke<br />
områderne er natur- eller fuglereservat, så<br />
Side 4 Panurus nr. 4 - 2008<br />
Sølvmåge<br />
Foto: Bjarne Nielsen<br />
er det nationalpark. Genvæksten her er<br />
ekstrem langsom, bl.a. grundet permafrosten.<br />
Intet forsvinder eller omsættes <strong>–</strong> så<br />
her trædes meget varsomt. Svalbard er et<br />
unikt område på mange planer. Her kommer<br />
mange forskere, og byen har trods sin<br />
beskedne størrelse sit eget universitet.<br />
Geologien f.eks. er fuldstændig mageløs.<br />
Fossile planterester fortæller os, at Svalbard<br />
har ligget et helt andet sted engang <strong>–</strong><br />
på langt sydligere breddegrader. Gletsjerne<br />
kunne måske fortælle os lidt om, hvordan<br />
vores hjemlige østjyske fjorde i sin tid<br />
er blevet lavet, så her er altså en masse at<br />
fordybe sig i.<br />
Så er klimaet jo rigtig arktisk. På de
”varmeste dage” var vi begavet med 5-6<br />
graders varme, men flere dage måtte vi tage<br />
til takke med et stort rundt 0 ! En temperatur<br />
på frysepunktet - og så kan en frisk<br />
vind altså skære i krydsfiner, så påklædningen<br />
skal være i orden.<br />
Jeg mødtes i Kastrup lufthavn med 50 forventningsfulde<br />
fuglekiggere, der ligesom jeg<br />
skulle med Dansk Ornitologisk Forening på<br />
en drømmerejse til det høje nord. Efter en<br />
overnatning i Longyearbyen på Spitsbergen,<br />
påmønstrede vi et ekspeditionsskib, som<br />
var vores hjem i de næste 10 dage. Et dejligt<br />
skib, som udover fine indkvarteringsforhold<br />
og utrolig fin forplejning bød på rigtig<br />
gode observationsmuligheder. En meget<br />
væsentlig ting var også de indtil flere daglige<br />
ture i gummibåde, såkaldte zodiac` - det<br />
var ganske enkelt magisk at drive rundt<br />
mellem pakisen for slukket motor, hvor vi<br />
var i øjenhøjde med Tejster, Polarlomvier<br />
og Søkonger. Nu er det jo ikke det kæmpestore<br />
antal arter, man skal holde rede på <strong>–</strong><br />
men til gengæld er de der i millionvis. Vi<br />
besøgte således et søkongefjeld, hvor fuglene<br />
sværmede om os som stæreflokke. Her<br />
bidrog det i øvrigt til mystikken, at det var<br />
snefog og tykt i vejret, så vi ikke kunne se,<br />
hvor fuglene kom fra. Bare et eller andet<br />
sted deroppe under fjeldets skyhat måtte<br />
de have deres unger.<br />
Jeg må opholde mig lidt ved min yndlingsfugl<br />
på turen <strong>–</strong> vores tro følgesvend på skibet.<br />
Mallemukken. Denne fantastiske flyver<br />
opførte konstant akrobatiske flyveøvelser<br />
for næsen af mig. Jeg legede lidt med tanken<br />
om at sidde på ryggen af den, mens<br />
man fløj elegant rundt mellem bølgetoppene<br />
uden at blive våd.<br />
Der er ingen rovfugle på Svalbard, men til<br />
gengæld er der store glubske Gråmåger og<br />
kjover. De sidste kan godt være barske<br />
over for uagtsomme ornitologer, som kommer<br />
for tæt på. Vi var ellers meget opmærksomme<br />
på, at her foregår tingene altså<br />
på fuglenes og vildets præmisser. Der<br />
blev faktisk tænkt meget på, at vi var gæster<br />
på naturens enemærker, og der blev<br />
konstant vogtet på risikoen for forstyrrelser.<br />
Ekspedition Svalbard<br />
Man bliver jo ret andægtig og ydmyg, når<br />
man står og betragter Kortnæbbede gæs og<br />
Bramgæs med unger <strong>–</strong> ganske uundgåeligt<br />
tænker man på spisekammeret ovre ved<br />
vadehavet, hvor gæssene holder rast - og<br />
så står man lige nu og kigger på dem her<br />
på Svalbard på deres yngleplads.<br />
Vi så masser af Rider <strong>–</strong> de var overalt i et<br />
utælleligt antal. Det er jo også en fugl, som<br />
vi har et forhold til her i Danmark.Tænk bare<br />
på klinten ved Bulbjerg. Ja <strong>–</strong> det var vistnok<br />
oprindeligt den fritstående Skarreklit,<br />
der var deres ynglested, men den blev jo<br />
forvandlet til en Skarreklat i en brandstorm,<br />
hvorefter Riderne flyttede ind på den faste<br />
grund.<br />
Rider på is<br />
Vi fik pænt med Ismåger serveret sådan<br />
drypvis i ny og næ. Det var for mig endnu<br />
en ny art, som jeg hurtigt fik lært at skelne<br />
fra de andre måger. Den adskiller sig fuldstændig<br />
fra de andre med sin kridhvide<br />
dragt <strong>–</strong> den ligner ingen andre.<br />
Lidt vadefugle blev der også budt på. Den<br />
mest almindelige er nok den Sortgrå ryle,<br />
som optrådte meget tillidsfuldt mange steder.<br />
Jeg syntes også, det var sjovt at se<br />
Stor præstekrave her, selvom jeg blev fortalt,<br />
at det er en ret almindelig foreteelse.<br />
Derimod var Rødben nok noget, der kunne<br />
få folk til at pudse brillerne og teleskopet.<br />
En ret bemærkelsesværdig ting var også<br />
Gravanden, som der blev set et par stykker<br />
af.<br />
Forresten må jeg da ikke glemme Svalbards<br />
sangfugl,Snespurven, som er en af de sikre<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 5
karakterfugle her. Alle fugle her undtagen<br />
Svalbardrypen er trækfugle, men tænk, at<br />
en lille spurv krydser Barentshavet. Det kan<br />
man vist kalde livsvilje ! Den var såmænd<br />
den allerførste fugl, vi så på Svalbard. Den<br />
sad og sang i vilden sky på en mast uden for<br />
lufthavnen i Longyearbyen, da vi kom. Den<br />
var med os mange steder, og igen er det jo<br />
sjovt at møde fuglene på deres ynglested.<br />
Således landede der en snespurveunge halvanden<br />
meter fra, hvor jeg tog et lille hvil under<br />
en landgang. Det er jo det fantastiske <strong>–</strong><br />
der er ingen her, som ikke viser det allestørste<br />
hensyn. Alt er fredet, så fuglene og<br />
vildtet er ikke bange, snarere lidt nysgerrige<br />
af og til.<br />
En af de rigtig store oplevelser på turen er<br />
jo givetvis at se kongen af Svalbard i sit rette<br />
element : Isbjørnen. Dette dyr er næsten<br />
synonym med Svalbard og en indikator på<br />
hele miljøets situation. I programmet for<br />
turen stod der : måske er det sidste chance<br />
for at se Isbjørne. Man skal tænke på, at<br />
hans majestæt står på toppen af fødekæden<br />
<strong>–</strong> så det hele havner altså hos denne imponerende<br />
skabning. Vi så 14 Isbjørne på hele<br />
turen, og i rapporter fra tidligere ture læser<br />
man om 40-50 isbjørne <strong>–</strong> så det taler vel sit<br />
tydelige sprog. Hvis der sker en ændring, ja<br />
så mærkes den her. Bliver der mindre is,<br />
bliver det ikke nemt at fange sæler - og ophobning<br />
af tungmetaller og anden forurening<br />
vil true dens forplantningevne , så her<br />
er et (stadig) levende bevis på, at forskning<br />
i miljøet er en umådelig vigtig ting i de ark-<br />
Ekspedition Svalbard<br />
tiske områder.<br />
Side 6 Panurus nr. 4 - 2008<br />
Så er det ikke usædvanligt,at vi ser hvaler.<br />
Således så vi 10 Hvidhvaler allerede ved<br />
starten af vores ekspedition. De lå faktisk i<br />
en flok lige omkring havnen i Longyearbyen<br />
<strong>–</strong> så oplevelserne er altså lige for næsen af<br />
én. I farvandet omkring Spitsbergen så vi<br />
Vågehvaler, og der var nogle, der kunne bestemme<br />
en af vores observationer til Grøndlandshval.<br />
Et utroligt dyr for mig var også Hvalrossen.<br />
En besynderlig skabning, som ligner noget<br />
evolutionen har glemt at justere - et lille hoved<br />
med to imponerende stødtænder og en<br />
krop, der vejer op til to tons ! Vi kom i gum-<br />
mibådene meget tæt på tre af dem, som lå<br />
og hyggede sig på en isflage.<br />
Dette har for mig været en oplevelse, jeg<br />
lever længe på. Jeg er slet ikke færdig med<br />
at bearbejde det alt sammen <strong>–</strong> renskrive<br />
dagbog, redigere mine billeder og læse efter<br />
på en hel masse ting, jeg vil vide mere om.<br />
I skrivende stund er den officielle rapport<br />
om turen heller ikke færdig, men for interesserede<br />
kan jeg henvise til <strong>DOF</strong>-travels<br />
hjemmeside, hvor man vil kunne finde rapporter<br />
fra forrige ture til Svalbard.
Fiskehejre…… og dog ??<br />
Tekst of foto: af Egon Jensen<br />
Fra min bopæl har jeg en glimrende udsigt<br />
over Haderslev Fjord med tilgrænsende<br />
eng og rørskov. Jeg har ved adskillige lejligheder<br />
set Fiskehejre foretage en lidt<br />
pudsig adfærd. Nu er der jo ingen fisk på<br />
engen, men derimod frøer, mus og diverse<br />
småkryb. Som Fiskehejre gider man jo<br />
ikke løbe rundt på engen for at støve noget<br />
føde op. Hvad gør man så? Jo, man<br />
stiller sig bagved eller ved siden af en ko,<br />
og mens den gumler løs af<br />
græsset, afventer man det<br />
tidspunkt, hvor koen forstyrrer<br />
et fødeemne for<br />
Fiskehejrer, og så slår<br />
man til. Smart og ikke<br />
særlig anstrengende.<br />
Nu tror jeg ikke, at det er<br />
en adfærd, der ikke er oplevet<br />
eller beskrevet af<br />
andre på et eller andet<br />
tidspunkt, men det er et<br />
ganske godt eksempel på,<br />
hvorledes man i dyreverdenen kan tilpasse<br />
sig og gøre brug af andre arters færdigheder.<br />
Jeg har i et lystigt øjeblik tænkt på, om<br />
den ikke kunne være fætter til den kendte<br />
Kohejre (Bubulcus ibis). Om ikke andet<br />
kunne den måske gøre sig fortjent til at<br />
skifte navn fra Fiskehejre til Dansk kohejre.<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 7
Vadefugle tilpasser sig<br />
grøntsagsmarker<br />
af Jesper Leegaard<br />
Siden den 31. marts har jeg arbejdet hos<br />
"Aarstiderne" i Gram. På "Aarstidernes"<br />
gartneri i Gram bliver der produceret traditionelle<br />
grøntsager økologisk.<br />
Noget af det første, jeg bemærkede, var de<br />
mange Viber på området, men også<br />
Strandskaden så ud til at trives på markerne.<br />
Dette på trods af at meget arbejde med<br />
økologiske grøntsager er håndarbejde - altså<br />
mange mennesker i marken hver dag.<br />
Lille præstekrave ungfugl.<br />
Foto: Svend Ove Jensen<br />
Omkring midten af april dukkede der også<br />
flere par Lille præstekrave op på markerne.<br />
Viben er selvfølgelig ikke nogen overraskelse,<br />
da den jo er agerlandets fugl. Viben har<br />
det dog svært i det moderne landbrug med<br />
mange vinterafgrøder, som gør, at vegetationen<br />
hurtig bliver for høj til, at Viben syntes<br />
om det. På markerne med bl.a. løg er<br />
vegationen lav langt ind i juni, og det ser<br />
ud til, at passe Viben fint. Ligeledes på de<br />
marker hvor vi dyrker salat, bliver planterne<br />
sat løbende, hvilket gør, at dele af marken<br />
er uden afgrøder hele tiden. Det er noget,<br />
Viberne kan lide. Der bliver løbende<br />
foretaget mekanisk renholdelse af markerne<br />
(harvning/kultivering), men Viberne kan<br />
Side 8 Panurus nr. 4 - 2008<br />
Kornværling<br />
Foto: E. Iversen<br />
ret hurtig gennemføre rugningen og flytter<br />
så rundt med ungerne - i hvert fald har jeg<br />
observeret flere halvstore unger på markerne<br />
gennem sommeren.<br />
Strandskaden opfører sig meget tillidsfuld,<br />
ter sig nærmes, som om den er fornærmet<br />
over, at man kommer for tæt på med en<br />
maskine. Strandskaden er glad for at sidde<br />
oven på de plast-tunneler, som de tidlige<br />
forårsplanter bliver plantet under, den bruger<br />
dem som udkigspost ! Strandskadernes<br />
yngle-succes er jeg ikke bekendt med, men<br />
jeg fandt 2 rugende fugle. Det ene par havde<br />
rede ca. 30 cm fra et hjulspor i marken.<br />
Kom man forbi med traktoren, gik den rugende<br />
fugl fra reden for igen at vende tilbage<br />
til rugningen, så snart man var forbi.<br />
Lille præstekrave er temmelig svær at registrere.<br />
Selv om man gik på en mark for at<br />
flytte sprinklere en hel formiddag, hørte og<br />
så man kun Lille præstekrave i måske 5<br />
minutter. Fuglen er nærmest umulig at få<br />
øje på, hvis den står stille på en bar mark.<br />
Jeg vil ikke blive overrasket over, at den<br />
måske er mere almindelig på f.eks. store<br />
nysåede majsmarker, som også er længe<br />
om at "lukke" jorden, men hvem traver de<br />
Vibe<br />
Foto: Bjarne Nielsen
marker igennem i maj måned ? Jeg ved også,<br />
at Lille præstekrave kan findes på nytilplantede<br />
juletræskulturer. Jeg vil tro, at<br />
markerne tilknyttet Aarstiderne huser en<br />
bestand på 4 - 5 par Lille præstekrave.<br />
Ynglesuccesen for de 3 arter er ikke ordentlig<br />
undersøgt - endnu ! Jeg tror, at en<br />
del reder bliver ødelagt af markredskaberne,<br />
men nogle klarer skærene og får unger<br />
på vingerne. En art som Strandskaden bliver<br />
jo gammel og behøver ikke at have<br />
ynglesucces hvert år for at opretholde en<br />
bestand (dette skrives med forbehold, da<br />
jeg ikke ved nok om det, men i hvert fald<br />
er mange vadefugles naturlige yngleområder<br />
også ofte udsat for hindringer f.eks.<br />
højvande).<br />
Pejsen(s) duer !!<br />
af Kjeld Hansen<br />
Karin nyder eftermiddagens stilhed i stuen,<br />
duens kurren høres ned gennem pejsen.<br />
Måske lidt for tæt på? Den kurrer<br />
igen. Naboen har sine brevduer ude at<br />
flyve, så det er nok bare én af dem.<br />
Nu bli'r det lidt farligere. Det rumsterer i<br />
pejsekammeret. Karin åbner forsigtigt døren<br />
i pejseindsatsen. Hun skal ikke ha' en<br />
due ud i hovedet - ikke engang en brevdue.<br />
Nu bliver manden i huset hidkaldt, for nu<br />
er der virkelig uro i røret. Jeg er også lidt<br />
forbeholden ved at få en due ud i stuen.<br />
Jeg har ikke så hurtige reflekser mere.<br />
Dog ingen fare på færde. Duen må sidde<br />
oven over selve pejseindsatsen.<br />
Vadefugle i grønsagsmark<br />
Næste år vil jeg forsøge at undersøge sagerne<br />
mere systematisk.<br />
Her i august flokkes Torniriskerne, Kornværlinge<br />
og Hvide vipstjerter på markerne.<br />
På en dag midt i august med støvregn,<br />
hvor vi høstede bønner, var der en flok<br />
blandede svaler - ca. 100 stk. - som fangede<br />
de insekter, maskinen skræmte op af<br />
planterne. Fuglene fulgte helt systematisk<br />
med høstmaskinen på dens ture over marken.<br />
Dette var en lille beretning fra min hverdag,<br />
så kan jeg senere skrive om Tranerne,<br />
når de går og spiser de porrer, som er for<br />
små til at gå igennem høstmaskinen i april<br />
måned.<br />
Sidelemmen bliver åbnet. Og jo - der sidder<br />
den. Jeg ser lige ind i duens hovede.<br />
Naboen med dueopdrættet bliver hentet.<br />
Han skal jo ha' sit dyr. "Jo, han har da<br />
haft 40 unger ude at flyve for første<br />
gang", og ”de er da ikke alle vendt hjem".<br />
Hånden ind gennem lemmen og frem drages<br />
en fuldfed "skovdue", som han kaldte<br />
den.<br />
Den vandt friheden efter et kortere eller<br />
længere ophold i det hansenske pejserør.<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 9
Fugletur til<br />
Laplands fjelde<br />
af Hans Christensen,<br />
ssphanc@dlgmail.dk<br />
Omstændigheder betød, at min Laplandsvandring<br />
i Sareks Nationalpark (NP) blev en<br />
måned senere end ”normalt” <strong>–</strong> nemlig i 18-<br />
19 dage fra 20. juli 2008. En forsinkelse<br />
som fra et fuglemæssigt syn er et ringe<br />
valg. Fuglelivet er ufatteligt meget mere<br />
stille. Så godt som al sang er ophørt. De fleste<br />
fugle er nået til de senere dele af yngelplejen:<br />
Præstekraver, Hjejler, Engpibere,<br />
Stenpikkere, Snespurve, ryper osv. I forhold<br />
til juni 2005 <strong>–</strong> min forrige tur <strong>–</strong> var der i år<br />
”mange” Snespurve, men få kjover, Fjeldryper<br />
m.fl. Omvendt blev det mit første år i<br />
området med Sortgrå ryle på yngleplads.<br />
Der er stadig nyt under solen i den 31-årige<br />
karriere.<br />
Bedre sent end aldrig, og dog hellere vandre<br />
alene end at blive hjemme og surmule. De<br />
små fugleoplevelser, de enestående naturscenerier<br />
og mødet med de andre fascinerede<br />
Sarekvandrere er det, der tæller til glæden<br />
igen og igen.<br />
Som sagt så gjort, rygsækken pakket tungt,<br />
men med lige nøjagtigt det nødvendige, gik<br />
turen ud fra Kvikkjokk (tog+bus eller egen<br />
bil fra Danmark) og tilbage, ca. 100 km. Hovedsageligt<br />
op på fjeldhederne LUOHT-<br />
TOLÁHKO OG IJVÁRLÁHKO på hver sin side<br />
af BÅRDDE-fjeldmassivet med flere toppe<br />
>2000 m. Begge steder har jeg været før,<br />
men havde LUOHTTOLÁHKO i ca. 1300 m<br />
over havet ”til gode”, efter i juni 1990 og<br />
1994 at have krydset den i nærmest totalt<br />
snedækket tilstand. IJVÁRLÁHKO i ca. 900<br />
m over havet når pga. den længere vækstsæson<br />
et noget grønnere udseende og rigere<br />
fugleliv. Se selv på Google Earth, hvor<br />
man finder Luohttoláhko på ca. 67.11N og<br />
17.30Ø, zoomer ud og tilter billedet.<br />
Til og fra Kvikkjokk (300 m over havet) går<br />
man nogle km i fjeldurskovsreservat NØ ad<br />
Side 10 Panurus nr. 4 - 2008<br />
Mudderklire<br />
Foto: Egon Iversen<br />
Kungsleden, eller mod NV op over Prinskullen<br />
ad en sti, som navngiveren af mange<br />
planter og dyr (f.eks. Perisoreus infaustus,<br />
L.) Carl von Linné (L. efter artsnavnet) for<br />
knap 300 år siden valgte til sin berømmelige<br />
Laplandsrejse. På denne sti vokser ganske<br />
rigtigt mange af den lille plante Linnea.<br />
Kungsleden er en hen ved 500 km lang sti<br />
langs fjeldene fra Hemavan i syd til Abisko<br />
med hytter og enkelte andre faciliteter, en<br />
sti som mange bruger som en slags pilgrimsvandring.<br />
Granerne i den nederste del af fjeldurskoven<br />
forsvinder med højden, og fra ca. 7-800 m<br />
over havet er det også slut med Birken. Stierne<br />
går ligeledes over i noget, der fungerer<br />
som renveksler og som i mindre grad også<br />
betrædes af vandrerne.<br />
Sareks NP nås efter 1-4 dages vandring,<br />
men i sidstnævnte tilfælde begynder festen<br />
(læs: fjeldterrænet) dog allerede efter 2 timers<br />
lidt anstrengende optur ad Linné-stien,<br />
når denne ved trægrænsen runder Prinskullen,<br />
og åsen Vallevare peger op mod dalen<br />
Vallevagge, der stille og roligt fører midt<br />
gennem Tarrekaisetoppene (max. 1828 m),<br />
pashøjde ca. 1100 m. Nationalparken kommer<br />
først 10-15 km fremme.<br />
I disse for vort land så jomfruelige nationalparkstider<br />
er det interessant, at Sareks NP<br />
allerede i 2009 runder et meget skarpt<br />
paspunkt : 100 år. Efter hvad jeg kan se en<br />
meget fremsynet lovgivning, og som alle<br />
vist kan være tilfredse med. Samerne lever<br />
af deres rendrift, fiskeri m.v. i såkaldte samebyer<br />
indenfor bl.a. nationalparkerne<br />
(Laponia er fra 1996 samlebetegnelse for<br />
Unesco Verdensarv for Sarek og flere andre<br />
nationalparker og -reservater, tilsammen på<br />
størrelse med det halve Jylland).<br />
”Almindelige” svenskere og os andre i områ-
det har færre rettigheder end samerne, der<br />
regnes for urbefolkningen, selvom stenalderbopladsen<br />
ved Vuollerim 150 km nedstrøms<br />
ved mødet mellem de to Luleälve<br />
skal være grundlagt af tilrejsende sydfra.<br />
I de første nationalparkslovgivninger var der<br />
dog smuthuller. Ni år efter St. Sjöfallets NP<br />
pillede man i 1919 den midterste stribe ud<br />
for at kunne opføre vandmagasinet Akkajaure<br />
til brug for kraftværket i Porjus 100<br />
km nedstrøms St. Luleälv. Vi andre har fornøjelsen<br />
af en 40 km lang og ret død<br />
kraftværkssø, samt af dæmningen i Suorva.<br />
Den er én af kun 2-3 adgangsveje for en<br />
Sarekvandrer fra nord, og flankeres i dag i<br />
øvrigt af en dansk vindmølle.<br />
Men Sarek består, og med for mig en<br />
ukendt mængde råstoffer (f.eks. metaller),<br />
men også herlighedsværdier, store renhjorde<br />
og et enestående dyre- og planteliv, hvor<br />
kvalitet måske er mere end kvantitet.<br />
Som vandrer møder man i juni store mængder<br />
sne og smeltevand. I 2008 var foråret<br />
Fugletur til Laplands fjelde<br />
sent og/eller havde snemængderne været<br />
store, så der selv i slutningen af juli var anselige<br />
mængder. Elvene der efter type/størrelse<br />
kan hedde jåkk, jåkåtj og ätno<br />
(forsvensket samisk) må man selv vade.<br />
Dybere end til støvler forekommer, og da er<br />
det på med vadeudstyret: Regnbukser +<br />
sko, evt. bare tæer! Så har man tørre bukser,<br />
sokker og støvler til den videre færd.<br />
Selv slap jeg ikke uden to af den slags vad i<br />
år. <strong>–</strong> Bjergpassene kan alt efter højde og<br />
retning være fyldt med sne, som man dog<br />
ofte med fordel kan gå på. Ellers hedder det<br />
ofte balancering på sten.<br />
Man kan nyde fuglelivet som det er eller <strong>–</strong><br />
som jeg <strong>–</strong> også melde relevant ind til Svalan<br />
(svenskernes Dofbase) eller måske 5x5 km<br />
Atlaskvadrater. Punkttælling og Standardrutt<br />
som jeg tidligere har berettet om<br />
her i PANURUS ligger tidligere på sommeren,<br />
hvor fuglelivet er mere intenst. Her i slutningen<br />
af juli er trækket i hvert fald for en<br />
del vadefugles vedkommende godt i gang,<br />
men ellers er de fleste fugle nok stadig tilstede.<br />
De har bare andre gøremål end re-<br />
Lille kjove: Den lille kjove <strong>–</strong> en rigtig hyggelig og ganske let-sét fugl oppe på fjeldet.<br />
Foto: Hans Christensen<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 11
klame. Også vadefugleunger skal hjælpes<br />
godt i vej.<br />
Et så alpint bjergområde (Sarek har 6 af<br />
Sveriges 13 toppe >2000 m - de øvrige er<br />
samlet ved Kebnekaise lidt mod nord) har<br />
også en stor mængde gletchere (jekna’er).<br />
Der findes geologiske data fra tiden for nationalparkens<br />
etablering, så man også i<br />
Sverige har gode dataserier, der belyser<br />
gletchernes nedsmeltning = global opvarmning.<br />
For fuglene betyder det f.eks. at de<br />
svenske fuglevenner er alvorligt bange for<br />
at miste ynglearter som Rødstrubet piber,<br />
Dværgryle, Sneugle m.fl., ligesom en række<br />
øvrige arter vil blive sjældnere i takt<br />
med at levestedet fjeldhede bliver trængt<br />
længere op mod fjeldtoppene af, at skoven<br />
breder sig nedefra. Nok så slemt er, at den<br />
stabile vandforsyning fra sne og gletchere<br />
vil gå over i ustabile, med forventet større<br />
nedbørsmængder over Nordeuropa. Når<br />
Fjeldræven bliver udkonkurreret af Ræven,<br />
Fugletur til Laplands fjelde<br />
Side 12 Panurus nr. 4 - 2008<br />
er det et eksempel fra samme skuffe. Lemmingår<br />
er blevet en meget uforudsigelig<br />
affære og har i årtier været nærmest ikkeeksisterende.<br />
Så selv om beviserne på global<br />
opvarmning måske ikke er på Connieniveau<br />
(som i Grønland), så har også svenskerne<br />
rigeligt at tænke over. Gletchere<br />
som Svenonius’ gletcher, Palkkatjekna,<br />
Suottasjekna og ved Kebnekaise er fine anskuelseseksempler.<br />
Kortet man går efter hedder BD10 <strong>–</strong> Sareks<br />
Nationalpark. I nye <strong>udgave</strong>r er man gået<br />
over til nordsamisk stavemåde (i stedet for<br />
forsvensket samisk) i respekt for den etniske<br />
befolkning. Ændringen kan bevirke afvigelser<br />
i min og kortets stavemåde, men for<br />
en gammel dansk rotte er den samiske stavemåde<br />
desværre sværere at læse end den<br />
forsvenskede. Karakteristisk nok er næsten<br />
alle lokaliteter (f.eks. bjergtoppe og dale)<br />
opkaldt af samerne; Tvillingryggen (i BÅRD-<br />
DE) er én af meget få svenske undtagelser.<br />
Lavskrige: lavskrigea.jpg ”Lavskrigen <strong>–</strong> tillidsfuld, nysgerrig men sjældent set fugl i fjeldurskoven”.<br />
Foto: Klaus Dichmann (i Norge).
Fint skovfuglemøde (kvadrat 27H8i d. 6. august<br />
2008)<br />
Tvivl hhv. formodning om nattens og morgenens<br />
lyde blev sat på plads ved vandringens<br />
første pause. Vi befinder os på hjemvejen,<br />
på Kungsleden 20 km NØ for Kvikkjokk, i<br />
Kvikkjokk-Kabla fjällurskogsreservat (FUR).<br />
I de to-tre timer det var lidt mørkt om natten,<br />
lød der nogle fugleskrig udenfor teltet,<br />
hvor der også skulle være rigeligt med myg.<br />
Kort efter lød der næsten, som der vel gør i<br />
en papegøjebutik. Det varede nogle minutter.<br />
Om morgenen lød der noget flagspætteagtigt,<br />
men mere blødt ”kix” end jeg kender<br />
fra Stor flagspætte. Jeg var stadig for langt<br />
inde i teltet til, at en fugletur kunne prøves.<br />
Gået lidt fra lejren, hvor elven Kallakjåkkå<br />
overdøvede fugle på lidt længere afstand,<br />
lød der noget spættetrommen, lidt som<br />
Sortspætte på afstand. Biotopen var nok lidt<br />
i overkanten til denne art, birk, gran og de<br />
øverste lidt små fyrretræer i fjeldurskoven.<br />
Så satte to mørkere, godt Solsortestore fugle<br />
med rødbrun hale dagsordenen, og der<br />
var igen flagspætteagtigt ”kix”. De to førstnævnte,<br />
Lavskriger, vimsede stille rundt i<br />
fyrretræer og i lav højde. Afstanden var 10-<br />
20 m og få minutter efter var de lige så stille<br />
væk. Papegøjebutiklyden blev ikke bekræftet,<br />
men senere var der nogle andre sjove<br />
skrig i dén retning de forsvandt. Den lokale<br />
”Skovskade”.<br />
Det her ”kix” blev så identificeret til ”noget<br />
mere blødt” end Stor flagspætte. En mørk<br />
spætte uden det her sort-hvide rygmønster<br />
dukkede op på 20-25 m afstand og viste sig<br />
at være en Tretået spætte hun (uden gult på<br />
hovedet). Lyden kom fra den. For at det ikke<br />
skal være løgn blev der kort efter også set<br />
og hørt en Stor flagspætte i området.<br />
Tidligere nævnte trommelyd må efter omstændighederne<br />
formodes at tilhøre Tretået<br />
spætte. En god pause blev lige så hurtigt<br />
lige så stille, som jeg oftest oplever fjeldurskoven,<br />
men jeg var blevet et par perler -<br />
eller mere - rigere.<br />
Fugletur til Laplands fjelde<br />
Længere nede mod Kvikkjokk lykkedes det<br />
to gange at få øje på Tretået spætte <strong>–</strong> altid<br />
efter at være blevet opmærksom på en<br />
”noget stille haklyd”. Lavskrige blev opdaget<br />
to steder, hvoraf det sidste var en særlig<br />
god oplevelse, nemlig på den lidt grusede<br />
teltplads, hvor to Lavskriger om morgenen<br />
samlede kråsesten (?) på 4-5 m’s afstand i<br />
flere minutter. Der blev også hørt noget undulatagtig<br />
kvidren fra de helt uanfægtede<br />
fugle. Det første sted havde jeg hørt ”sjove<br />
skrig” på lidt afstand, og her havde nogle<br />
tyskere set to Lavskriger fra deres teltplads<br />
<strong>–</strong> de omdøbte herefter arten til Glückshäher<br />
på tysk! De så tilmed Lavskrige på dagens<br />
etape, et sted jeg på det tidspunkt HAVDE<br />
passeret, så jeg blev ikke ene om at have<br />
nogle fascinerende møder med denne fugl<br />
på årets tur.<br />
Kvikkjokk-Kabla FUR danner sammen med<br />
Pärlälvens FUR lige syd for to store fjeldurskovsreservater<br />
i det europæiske Natura2000-netværk.<br />
Her kan man se det naturlige<br />
mix af Birk/Gran/Fyr i alle aldre og med<br />
meget dødt ved og vindfælder, iblandet våd-<br />
og stenområder. Fra grenene på gamle træer<br />
hænger mængder af Skæglav, og skovbunden<br />
er ofte domineret af Blåbær, men<br />
med en mængde andre arter iblandet, f.eks.<br />
små orkideer. Det er her Elge og bjørne holder<br />
til, men især den sidste er dog sjældent<br />
set. Fuglelivet virker stille, men i en småfugleflok<br />
kan man være heldig at udskille både<br />
Lap- og Fyrremejse. Selv mødte jeg fire<br />
gange Silkehale i skoven.<br />
Kun få km øst for Kvikkjokk er vi igen udenfor<br />
reservatet og kan fra bussen hjemad<br />
mod toget se diverse skovningsmaskiner -<br />
og hvordan det mere rationelle skovbrug<br />
fremelsker en mere tændstikagtig ung skov<br />
(typisk Skovfyr), hvor skovbundens flora,<br />
Skæglavet på grenene og givetvis fuglelivet<br />
er noget mindre uspoleret.<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 13
Udflugten gik til<br />
Hopsø på Nordals<br />
Tekst og foto af Bjarne Nielsen<br />
Mit nye job giver godt nok ikke mange muligheder<br />
for at komme ud at kigge på fugle<br />
til hverdag. Men ok, så må weekenderne jo<br />
bare holde for.<br />
Lørdag den 1. november (2008) ville jeg<br />
egentlig have kigget nærmere på en af de<br />
rigtig gode, nye lokaliteter i mit lokalområde,<br />
Mjels Sø, men i sidste øjeblik blev køreplanen<br />
ændret, og strandengene ved<br />
Hopsø blev i stedet mit mål.<br />
Solen stråler over de sorte heste,<br />
d. 16. november 2007<br />
Hopsø Hopsø Hopsø Hopsø<br />
Hopsø er en supergod lokalitet, der indeholder<br />
alle de samme fremragende egenskaber<br />
som f.eks. Tontoft Nakke : ...der er<br />
både strandeng, rørskov, søer, bæk, småskove<br />
og afgræssede marker. Ligesom ved<br />
”Nakken” er der også mulighed for at havobse,<br />
hvis der en sjælden gang ikke skul-<br />
Side 14 Panurus nr. 4 - 2008<br />
le være nogle fugle på de andre biotoper.<br />
Men så har Hopsø den kæmpefordel i forhold<br />
til Nakken og andre mere bynære<br />
strandlokaliteter, at det er yderst sjældent,<br />
at der forekommer løse hunde !!<br />
De eneste ”løse” dyr, man render på ved<br />
Hopsø, er ”de sorte heste”, af hvilke 3-4<br />
græsser på den vestlige eng, medens en<br />
mindre flok jersey-køer holder til på den<br />
østlige eng.<br />
De sorte heste i morgendis, d. 27. september<br />
2008<br />
Ved 9 ud af 10 besøg har man hele området<br />
for sig selv. Er man ”uheldig”, kommer<br />
der måske en enkelt jogger eller et par<br />
”turtelduer”, der går en tur hånd-i-hånd<br />
langs stranden.<br />
Lokaliteten er slet ikke så overrendt som<br />
f.eks. Nakken, hvor man aldrig oplever en<br />
dag uden adskillige løse hunde, der blæser<br />
rundt på strandengene, eller bilister der<br />
absolut skal holde med havudsyn tæt ved<br />
obs-posten, medens de afspiller dansk-top<br />
musik for åbne døre samtidig med at de<br />
inhallerer en grøn Cecil og nedsvælger en<br />
Classic Royal.
Fuglene Fuglene Fuglene Fuglene<br />
dog at få et par dogme-billeder, der godt<br />
nok ikke er særlig skarpe, men de kan da<br />
Variationen i Hopsø’s biotoper kan med al<br />
dokumentere den usædvanlige situation.<br />
tydelighed aflæses i en liste over nogle af<br />
Da jeg nogle timer senere vendte tilbage<br />
de arter, der i tidens løb har vist sig for<br />
efter en tur om langs stranden, havde Is-<br />
mig. Listen indeholder bl.a. både Rød- og<br />
fuglen atter indtaget sin plads på pælen.<br />
Sortstrubet lom, Fløjlsand, Fiskeørn, Duehøg,<br />
Vandrikse, Klyde (stor sjældenhed på Knap er Isfuglen smuttet ud af synsfeltet,<br />
Als), Lille præstekrave, Dværgryle, Storkjo- før en anden fugl overtager min opmærkve,<br />
Dværgmåge, Dværgterne, Isfugl, som. En Mørkbuget Mørkbuget Mørkbuget Mørkbuget knortegås knortegås<br />
knortegås<br />
knortegås kommer ind<br />
Sortstrubet bynkefugl, Græshoppesanger, fra havet og går ned på strandengen.<br />
Skægmejse (ynglefugl), Korttået træløber,<br />
Rødrygget og Stor tornskade, Lille korsnæb<br />
og ikke mindst det måske eneste par ynglende<br />
Bomlærke på Als.<br />
På nær korsnæbbene har alle disse arter<br />
været rastende og/eller fouragerende på<br />
eller ved lokaliteten.<br />
Dagens Dagens Dagens Dagens tur tur tur tur<br />
Allerede ved ankomsten ad Hopsømadevej<br />
viser det sig, at vandstandden på strandengen<br />
er ualmindeligt høj denne dag. Jeg går<br />
pr. automatik ud fra, at det skyldes højvande<br />
i Lillebælt. Den normalt flere meter brede<br />
strand er nemlig på det nærmeste fraværende<br />
- vandet står helt op til vejen !<br />
En af de første fugle, der viser sig for mig,<br />
bekræfter den usædvanligt høje vandstand.<br />
En Isfugl Isfugl Isfugl Isfugl sidder på en hegnspæl, hvorfra<br />
den styrtdykker ned i vandet på engen<br />
!?!?!<br />
Da jeg lister mig nærmere for at ”skyde”<br />
Isfuglen, stryger den afsted langs rørskoven<br />
og forsvinder for en stund. Jeg nåede<br />
Udflugt til Hopsø<br />
Samme scenarium : ...jeg lister mig nærmere,<br />
gåsen vralter ud på lidt større afstand,<br />
adskillige dogme-skud, og atter må<br />
jeg opgive at få et rigtig godt billede af<br />
kræet. Til min undskyldning må det siges,<br />
at selvom det var fint vejr, så skrantede<br />
det seriøst med lyset. Der var slet ikke sol<br />
nok til kunne få nogle optimale skud. Derfor<br />
fik jeg også for denne art kun dogmebilleder,<br />
der dog dokumenterer gåsens tilstedeværelse<br />
på engen. Den blev der i vel<br />
det meste af en time, hvor den traskede<br />
rundt mellem tuerne og øjensynligt fandt<br />
sig en godbid i ny og næ.<br />
Efter mødet med disse to fugle fik jeg endelig<br />
parkeret min cykel, låste den fast til<br />
affaldsstativet og kunne derefter uden risiko<br />
forlade den og begive mig om langs<br />
stranden. Allerførst tjekkede jeg dog, om<br />
der lå noget interessant på havet. En del<br />
måger i vest, en lang bræmme af Ederfugl Ederfugl Ederfugl Ederfugl<br />
- anslået omkring 500 stk. - fouragerede et<br />
stykke ude, 6 Toppede Toppede Toppede Toppede skalleslugere skalleslugere<br />
skalleslugere<br />
skalleslugere trak<br />
lavt vestover og blev efterfulgt af efterårets<br />
første Havlit. Havlit Havlit Havlit Når denne lille, yderst smuk-<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 15
ke and viser sig, er det for alvor blevet efterår,<br />
i sommerhalvåret ses den aldrig ved<br />
de alsiske kyster.<br />
6-7 Toppede Toppede Toppede Toppede lappedykkere lappedykkere<br />
lappedykkere<br />
lappedykkere i deres afdæmpede,<br />
lyse vinterdragter fouragerede tæt<br />
under kyster, medens en Hvinandrik Hvinand Hvinand Hvinand trak<br />
længere ud over havet.<br />
Kort efter sås en flok ænder langt til havs.<br />
I teleskopet kunne flokken bestemmes til 9<br />
Knarænder, Knarænder<br />
Knarænder<br />
Knarænder der i samlet flok var på vej<br />
mod vest.<br />
Da jeg gik om langs stranden, tænkte jeg,<br />
at en Knortegås var da meget fint, men det<br />
kunne nu være endnu bedre, hvis der kom<br />
et kanontræk af Bramgæs. Det er det rette<br />
tidspunkt, og vejret er vist næsten optimalt<br />
med svag vind, høj himmel og næsten vinteragtig<br />
temperatur.<br />
Udflugt til Hopsø<br />
Indtil nu havde jeg dog ikke set nogen<br />
Bramgæs, kun 3 Grågæs Grågæs Grågæs Grågæs der fløj rundt over<br />
lokaliteten og 3 ubestemte gæs, der trak<br />
mod vest helt ude i den flimrende horisont<br />
over havet.<br />
Ved det første sommerhus, hvor der er en<br />
rigtig god udsigt over en af engene, kom<br />
en enkelt våge kredsende hen over mit hovede.<br />
Det var en Fjeldvåge. Fjeldvåge Fjeldvåge Fjeldvåge Som det ses af<br />
billedet var den hvide overhale med mørkt<br />
endebånd meget tydelig. Resten af kroppen<br />
var ikke helt typisk, det var en af de meget<br />
mørke Fjeldvåger. Samtidig fandt jeg i kikkerten<br />
7 Musvåger, Musvåger Musvåger Musvåger der trak mod sydvest<br />
et godt stykke sydpå. Og pludselig - ovenover<br />
Musvågerne - kom så det første<br />
”rigtige” træk af gæs. Omkring 130 Bram- Bram- Bram- Bram-<br />
Side 16 Panurus nr. 4 - 2008<br />
gæs gæs gæs gæs i en stor, bølgende linie gled i pæn<br />
højde vestover formodentlig på vej mod sit<br />
vinterkvarter i marsken.<br />
I de næste par timer kom der flok på flok<br />
af Bramgæs, der heldigvis er meget flinke<br />
til at gøre opmærksom på sig selv, når de<br />
er på træk. Nogen har skrevet om Bramgæssenes<br />
stemmer, at det lyder som en<br />
flok små hunde, der gør. Hmm, måske,<br />
men faktum er, at de ihvertfald er meget<br />
snakkende undervejs.<br />
Flokkene, der kom, var af meget blandet<br />
størrelse, der var alt fra 15 til omkring 180<br />
gæs pr. flok. Det er et virkelig fantastisk<br />
flot syn, når der kommer mange gæs sammen,<br />
for så flyver de i flere rækker, der<br />
bugter sig frem og tilbage, ind over hinanden,<br />
smelter sammen, for igen at skilles<br />
ad.<br />
De ca. 1.100 Bramgæs, der kom i løbet af<br />
dagen, fik følgeskab af det meste af 200<br />
Grågæs, Grågæs Grågæs Grågæs der enten kom i små flokke eller<br />
udgjorde en del af Bramgæssenes rækker.<br />
På den østligste eng var der også en sologås.<br />
En Bramgås Bramgås Bramgås Bramgås lå helt for sig selv i læ<br />
bag en lille tue. Den gjorde ikke det store<br />
væsen af sig men hver gang, der trak en<br />
flok artsfæller over himlen, rejste den hovedet<br />
og ”gøede” op imod flokken. ”Den er<br />
nok anskudt eller skadet på anden måde”,<br />
tænkte jeg, men efter ca. en halv time bag<br />
tuen, lettede den pludselig og begav sig<br />
mod vest, lavt over stranden. Ca. et kvarter<br />
efter kom den tilbage igen. Den gik dog<br />
ikke ned igen på engen men fortsatte øst-
over - muligvis for at gøre sit næste stop<br />
ca. 1 km derfra, på engene ved Tontoft<br />
Nakke ?!?<br />
Til at udfylde pauserne imellem flokkene af<br />
gæs havde jeg en mindre flok på omkring<br />
10 Stillitser, Stillitser Stillitser Stillitser der fouragerede på visne Tidsler<br />
og andre ukrudtsplanter lige ved siden<br />
af det sommerhus, hvor jeg stod lidt i læ<br />
for den kolde sydosten-vind. Denne lille,<br />
særdeles smukke ”røver” med det røde ansigt<br />
har altid været og vil altid forblive en af<br />
mine absolutte favoritter blandt fuglene.<br />
I kanten af den oversvømmede eng lige bag<br />
den rastende Bramgås gik to Almindelige<br />
Almindelige<br />
Almindelige<br />
Almindelige<br />
ryler, ryler ryler ryler der blev dagens eneste vadefugle. De<br />
skiftevis fouragerede og hvilede sig med<br />
hovedet under vingerne. Sidst på min tur<br />
var rylerne flyttet til den vestlige eng, hvor<br />
de fouragerede flittigt sammen med en flok<br />
Stær. Stær Stær Stær<br />
Efterhånden gik der længere tid mellem<br />
flokkene af Bramgæs, så jeg begav mig på<br />
vej tilbage mod min cykel. Jeg nåede dog<br />
ikke mange meter, før dagens største overraskelse<br />
dukkede frem. To Landsvaler Landsvaler<br />
Landsvaler<br />
Landsvaler afpatruljerede<br />
stranden og stien for at se, om<br />
Udflugt til Hopsø<br />
de kunne finde noget spiseligt på dette for<br />
deres vedkommende meget fremskredne<br />
tidspunkt på året. En hurtig granskning af<br />
”de små grå” bringer ikke nogen erindring<br />
frem om, at jeg før har set Landsvaler i november.<br />
Det var faktisk en lidt underlig oplevelser,<br />
for Landsvaler forbindes normalt<br />
ikke med kolde østenvinde, gråvejr, frostgrader<br />
og dis, men derimod med sommer,<br />
sol, varme og sværmende insekter.<br />
Men bortset fra det, var det nu fedt at opleve<br />
dem en sidste gang i år.<br />
Som tidligere nævnt, var Isfuglen tilbage på<br />
sin pind eller rettere sagt hegnspæl, da jeg<br />
returnerede til den vestlige eng. Så som en<br />
perfekt afslutning på en noget nær perfekt<br />
dag på lokaliteten, fik man lov til at nyde<br />
”diamanten” i vor fugleverden, medens den<br />
forsøgte at finde noget spiseligt i engens<br />
vand.<br />
Derefter var det bare op på jernhesten, de<br />
6-8 km hjemad til den varme stue, uploade<br />
de tagne billeder og indtaste observationerne<br />
i <strong>DOF</strong>basen - og endnu en god dag i den<br />
pragtfulde nordalsiske natur var fuldbragt !!<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 17
Stor tornskade<br />
I <strong>Sønderjylland</strong><br />
Tekst og foto af Egon Iversen<br />
Stor tornskade på udkik i toppen af et<br />
træ i Frøslev Mose.<br />
Stor tornskade er en markant fugl<br />
på størrelse med en solsort. Man<br />
kan være heldig at se Stor tornskade<br />
i de fleste sønderjyske moser<br />
især i vinterhalvåret. Fuglen er let<br />
at få øje på, da den oftest placerer<br />
sig højt til vejrs på en nøgen gren,<br />
som den vælger som udsigtspost.<br />
Arten kræver plads og tillader ikke<br />
artsfæller indenfor det revir, som<br />
den hævder også i vinterkvarteret.<br />
Stor Tornskade er almindeligst her i<br />
området i den koldeste del af året,<br />
fordi fugle trækker hertil fra det<br />
østlige Skandinavien, hvor arten<br />
yngler ret talrigt. Herfra trækker<br />
den mod sydvest til vinterkvarteret,<br />
som kan være de sønderjyske moser<br />
eller åbne arealer. I øvrigt<br />
Side 18 Panurus nr. 4 - 2008<br />
strækker overvintringsområdet sig fra Danmark<br />
og ned gennem Vesteuropa til det<br />
nordvestlige Frankrig. Bent Jakobsen skriver<br />
i Fugle i Felten januar 2005, at en del<br />
af de overvintrende fugle i Vestjylland kan<br />
være de danske ynglefugle. Noget bevis<br />
herfor gennem ringmærkning findes ikke.<br />
Der er ringmærket 577 fugle i alt. Alle ringmærket<br />
i det østlige Danmark sandsynligvis<br />
på træk. Kun 16 er genmeldt, ingen af<br />
disse genmeldinger stammer fra Danmark,<br />
som det kan læses i Danske Trækfugleatlas.<br />
Stor tornskade lever af animalsk kost. I<br />
vinterhalvåret er smågnavere og fugle fødegrundlaget.<br />
Ellers optræder insekter,<br />
krybdyr og padder også på menukortet. I<br />
år, hvor fødemængden er gunstig, kan arten<br />
producere mange unger. Hvis antallet<br />
af gnavere bliver ringe efter en ynglesæson<br />
rig på føde, kan vi i den efterfølgende vin-<br />
Figur 1: Lokaliteter hvor der er meldinger om observation<br />
af Stor tornskade i Danmark i 2007.
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
jan feb mar apr maj jun jul aug sep okt nov dec<br />
Figur 2: 38 iagttagelser af Stor tornskade<br />
i <strong>Sønderjylland</strong> fordelt over året.<br />
terperiode forvente at opleve rigtig mange<br />
Stor tornskade på vandring.<br />
Stor Stor tornskade tornskade i i <strong>Sønderjylland</strong><br />
<strong>Sønderjylland</strong><br />
I perioden 1. 1. 07 til den 31. 12. 08. er<br />
der rapporteret 8 måske 9 par ynglende<br />
Stor tornskade i Danmark. Ingen af disse<br />
ynglepar er fundet i <strong>Sønderjylland</strong>, men er<br />
udelukkende rapporteret fra Vestjylland.<br />
Arten er kun meldt iagttaget udenfor yng-<br />
Stor tornskade i <strong>Sønderjylland</strong><br />
letiden ( se figur 2) enten på træk eller<br />
som overvintrende. I figur 1 er angivet de<br />
iagttagelser, der er rapporteret i <strong>DOF</strong>basen<br />
i kalenderåret 2007. I <strong>Sønderjylland</strong><br />
er det meldt 38 iagttagelser, spredt over<br />
hele landsdelen, men de fleste iagttagelser<br />
er dog gjort i vore store moser. Størst<br />
chance for at se Stor tornskade har du i<br />
Frøslev Mose og Kongens Mose. Den er set<br />
af flere i begge moser også i dette efterår.<br />
Fuglen etablerer territorium over så godt<br />
som hele mosen, som med mellemrum afpatruljeres<br />
under fødesøgning. Derfor ses<br />
fuglen ikke samme sted ved hvert besøg<br />
på lokaliteten. Men et eller andet sted sidder<br />
fuglen og spejder ud over terrænet for<br />
at finde et af de sparsomme byttedyr i mosen.<br />
I området ved madpakkehuset i Frøslev<br />
Mose ses fuglen tit. Terrænet er her let at<br />
overskue også for fuglekikkeren. Hvis jeg<br />
ikke ser den her, har jeg ved flere lejligheder<br />
mødt den længere ude i mosen langs<br />
hegnet ud mod græsmarkerne på mosens<br />
nordside. På stor afstand er den lysegrå<br />
fugl med den karakteristiske rovfugleagtige<br />
profil let at se i toppen af et træ selv<br />
med en almindelig håndkikkert.<br />
Stor tornskade har fanget et bytte, som den er i gang med at fortære.<br />
Frøslev Mose Oktober 2006.<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 19
Formandens kikkert<br />
November 2008<br />
Af Ove Steiner Rasmussen<br />
Formand for <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong><br />
Nu Nu mere mere end end 400 400 medlemmer<br />
medlemmer<br />
Så har vi passeret de 400 medlemmer i<br />
<strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong>. Det er dejligt, at interessen<br />
for fuglene og naturen er vedholdende<br />
og voksende. En varm tak til de enkelte<br />
medlemmer, der tog min opfordring<br />
fra Panurus nr. 3 alvorlig.<br />
Gratis Gratis prøveabonnement prøveabonnement af af tidsskriftet<br />
tidsskriftet<br />
Fugle Fugle i i Felten<br />
Felten<br />
Husk at du gratis kan forære et prøveabonnement<br />
på tre numre af Fugle i Felten<br />
til en god bekendt. Det eneste du skal gøre<br />
er at sende formanden en adresse på den,<br />
der skal have prøveabonnementet, så ordner<br />
<strong>DOF</strong> resten.<br />
Projekt Projekt Rovfuglereder<br />
Rovfuglereder<br />
Rovfuglereder<br />
Grupperne i Haderslev og Gråsten er nu<br />
trukket i arbejdstøjet. Interesserede kan<br />
stadig nå at være med. Kontakt Jørn Sørensen<br />
(tlf.7453 1720) eller Helle R. Boesen<br />
(tlf. 7452 8023) i Haderslev. Vil du<br />
hellere deltage i arbejdet i Gråsten skovene,<br />
så kan du kontakte Martin Jessen (tlf.<br />
2927 8620). Grupperne er nu ved at aftale,<br />
hvordan arbejdet skal foregå.<br />
Side 20 Panurus nr. 4 - 2008<br />
Sandløber<br />
Foto: E. Iversen<br />
Det kræver ingen særlige forudsætninger<br />
at være med. Som jeg har skrevet tidligere,<br />
så skal man blot have lyst til at gå en<br />
skovtur, og lægge nakken tilbage for at se<br />
efter reder. Grupperne bliver i den nærmeste<br />
fremtid udstyret med GPS udstyr, så<br />
placering af reder og redetræer kan blive<br />
så præcis som muligt. De indsamlede oplysninger<br />
overdrages til Skov- og Naturstyrelsen.<br />
Formålet er at undgå fældning af<br />
redetræer.<br />
Vi registrerer også spættehuller. Det er aftalt,<br />
at redetræer og klynger af træer omkring<br />
redestedet, der vurderes at betyde<br />
noget for ynglefuglene, mærkes med et<br />
diskret R malet på to sider af træet.<br />
Formandsmøde: Formandsmøde: Hvordan Hvordan kan kan vi vi engagere engagere<br />
engagere<br />
flere flere medlemmer medlemmer i i arbejdet?<br />
arbejdet?<br />
Der er repræsentantskabsmøde midt i november.<br />
Mødet finder traditionen tro sted<br />
på Dalum Landbrugsskole i Odense. I forbindelse<br />
med repræsentantskabsmøder er<br />
der et formandsmøde. Der er lagt op til en<br />
drøftelse af samarbejdet mellem lokalforeningerne<br />
og hovedorganisationen i Kø-<br />
Fra fugleturen til Bommerlund Plantage i forbindelse med årsmødet sidste år. Her ser vi<br />
på den gamle bro over Gejl Å.<br />
Foto: Egon Iversen
enhavn. Der er i foreningen et ønske om<br />
at intensivere samarbejdet mellem lokalafdelingerne<br />
og de professionelle, som vi har<br />
ansat i foreningen til gavn for det lokale<br />
arbejde.<br />
Derfor Derfor spørger spørger jeg:<br />
jeg:<br />
• Hvordan kan vi arbejde med at engagere<br />
flere medlemmer i det lokale<br />
arbejde?<br />
• Hvad vil du gerne deltage i?<br />
• Hvad kunne du ønske at høre noget<br />
om?<br />
Det hører jeg gerne dit svar på!<br />
Send mig en e-mail på post@ovesteiner.dk<br />
med forslag, som du mener, vil kunne være<br />
med til at styrke vort arbejde.<br />
Formandens kikkert<br />
Ballum Sluse - i rusk og regn<br />
af Gert Fahlberg<br />
I dette efterår inviterede <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong><br />
to gange til ”Åbent Hus <strong>–</strong> arrangement” ved<br />
Ballum Sluse.<br />
Trods vind og vejr var der glædeligvis mange,<br />
der tog imod tilbuddet om sammen at<br />
opleve marskens og vadehavets fugleliv <strong>–</strong><br />
og samtidig få en snak med andre om fugle<br />
og fugleoplevelser.<br />
På den første tur den 26. oktober var vi i alt<br />
17 fugleinteresserede ved slusen <strong>–</strong> trods<br />
silende dagsregn, og den 16. november<br />
mødte der 27 deltagere op <strong>–</strong> denne dag ikke<br />
i konstant regn, men i blæst og byger.<br />
Heldigvis kunne vi jo stå i læ på østsiden af<br />
slusen, når vejret blev for ugæstfrit, og få<br />
en hyggelig fuglesnak, mens vi samtidig<br />
kunne følge fuglelivet i marsken.<br />
Men trods vejret svigtede fuglene heldigvis<br />
ikke. Ved oktoberarrangementet var der<br />
især mange svømmeænder ud for slusen,<br />
og over 200 Bekkasiner fløj omkring i<br />
Årsmøde Årsmøde og og generalforsamling generalforsamling 2009<br />
2009<br />
Andet steds her i bladet annonceres Årsmødet<br />
2009 og generalforsamling.<br />
Vi håber, at mange medlemmer har lyst til<br />
at deltage. Årsberetningen vil blive offentliggjort<br />
på vores hjemmeside<br />
(http://www.dof<br />
http://www.dof----sj.dk/<br />
http://www.dof<br />
http://www.dof sj.dk/) sj.dk/ sj.dk/ først i det nye år.<br />
Jesper Tofft kommer og fortælle om Traner<br />
i <strong>Sønderjylland</strong> i forbindelse med årsmødet.<br />
Ifølge vore vedtægter så er halvdelen af<br />
bestyrelsen på valg hvert år. I skrivende<br />
stund har vi brug for 2 bestyrelsessuppleanter.<br />
Suppleanterne deltager i bestyrelsesmøderne.<br />
Det er en god måde at blive<br />
fortrolig med arbejdet på. Har du lyst til at<br />
være med i bestyrelsesarbejdet, hører jeg<br />
gerne fra dig.<br />
småflokke. En Isfugl strøg rundt ved slusen,<br />
der var Snespurve på engene og en større<br />
flok Bjergirisk på forlandet <strong>–</strong> og så sluttede<br />
vi af med en Storkjove yderst på forlandet.<br />
Også novemberturen bød på mange fugle.<br />
17.000 Bramgæs stod på forlandet, da vi<br />
kom, og sivede efterhånden ind i engene i<br />
baglandet. En flok Skægmejser lod sig fint<br />
se ved sluseudløbet, en Vandrefalk jagede<br />
Krikænder over forlandet og slog et slag<br />
hen forbi sluseudløbet. Tusinder af Viber og<br />
Hjejler blev jaget op i ny og næ, og en ung<br />
Dværgmåge fouragerede langs åen - blandt<br />
andet.<br />
Også til foråret har bestyrelsen planlagt et<br />
par ”åbent-hus dage” ved Ballum. Mød op<br />
og vær med <strong>–</strong> enten du er lidt nybegynder<br />
eller en erfaren fuglekigger. Der er plads til<br />
alle <strong>–</strong> og bestyrelsen glæder sig over alle,<br />
der møder op.<br />
Vi ses derude vestpå den 22. marts og den<br />
19. april. Vi er der fra kl. 9:00 til 13:00.<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 21
Årsmøde og Generalforsamling i<br />
Dansk Ornitologisk Forening<br />
- lokalafdelingen i <strong>Sønderjylland</strong><br />
Søndag Søndag d. d. 1. 1. februar februar 2009<br />
2009<br />
Program for dagen:<br />
Kl. 09:30 <strong>–</strong> 12:30<br />
Fugletur Fugletur rundt om Hindemaj<br />
Vi mødes på P-pladsen ved Nørskovgård<br />
Kl. 12:30 <strong>–</strong> 13:30<br />
Der nydes en let frokost på Nørskovgård, hvor lokalafdelingen er vært<br />
Kl. 13:30 <strong>–</strong> 14:15<br />
Foredrag Foredrag om Traner i <strong>Sønderjylland</strong> og deres status ved Jesper Tofft<br />
Kl. 14:15 <strong>–</strong> 15:00<br />
Vis dine digitale billeder af fuglene fra 2008.<br />
Kl. 15:30 <strong>–</strong> 17:30<br />
Generalforsamling Generalforsamling 2009 for <strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong><br />
Dagsorden<br />
Dagsorden<br />
Dagsorden<br />
1) Valg af dirigent<br />
2) Beretning om afdelingens virksomhed i det forløbne år<br />
3) Fremlæggelse af det reviderede årsregnskab til godkendelse<br />
4) Valg til bestyrelsen <strong>–</strong> på valg er:<br />
• Bjarne Nielsen (modtager ikke genvalg)<br />
• Egon Iversen (modtager genvalg)<br />
• Helle R. Boesen (modtager genvalg)<br />
• Grethe Kristensen (modtager genvalg)<br />
• Per Janfelt (modtager genvalg)<br />
• Valg af suppleanter<br />
5) Valg af 2 revisorer - på valg er:<br />
• Birger Christensen<br />
• Egon Jensen<br />
6) Fremlæggelse af budget for 2009 til godkendelse<br />
7) Forslag fra medlemmerne<br />
8) Eventuelt<br />
Forslag fra medlemmerne til pkt. 8 må for at kunne behandles på generalforsamlingen<br />
være formanden i hænde senest d. 17. januar 2009<br />
Foreningens medlemmer er velkomne til at støde til i løbet af dagen!!<br />
Side 22 Panurus nr. 4 - 2008
Fugleture i<br />
<strong>Sønderjylland</strong><br />
Vinter 2008 - 09<br />
Fouragerende Bramgås i Ballum Enge<br />
Foto: Egon Iversen<br />
Kelstrup Kelstrup Skov, Skov, Hønsnap Hønsnap Skov Skov Skov og og Flensborg<br />
Flensborg Årsmøde Årsmøde og og Generalforsamling<br />
Generalforsamling<br />
Fjord<br />
Fjord<br />
Årsmøde:<br />
Årsmøde:<br />
Fredag d. 26. december kl. 10:00 - 12:00. Søndag d. 1. februar 2009.<br />
Jeg går en juletur gennem skovene og tilbage<br />
langs Flensborg Fjord. Turlængde ca.<br />
Mødested: Nørskovgård ved Haderslev.<br />
5 km.<br />
Generalforsamling:<br />
Generalforsamling:<br />
Generalforsamling:<br />
De, der godt kan tænke sig at være med, Søndag d. 1. februar kl. 15:30.<br />
er meget velkomne.<br />
Dagsorden ifølge lovene.<br />
Vi kan sikkert se spætter, korsnæb, rovfug- Se nærmere på www.dof-sj.dk eller i Panule,<br />
forskellige rastende småfugle og andefugle<br />
i fjorden.<br />
rus.<br />
Tag selv varm kaffe med.<br />
Loddenmosen Loddenmosen og og Nejs Nejs Nejs Møllesø, Møllesø, Broager<br />
Broager<br />
Mødested: P-pladsen i den østlige ende af Lørdag d. 8. februar kl. 9:00 til ca. kl.<br />
Kelstrup Skov ved Fjordvejen.<br />
12:00.<br />
Kørselsvejledning:<br />
Der er tit en del ænder mv. i Loddenmosen.<br />
http://www.dofbasen.dk/googlemap.php?lo Bagefter vil vi tjekke, hvad der er ved Nejs<br />
knr=503770<br />
Møllesø.<br />
Turleder: Egon Iversen. Tlf. 74 41 57 19. Mødested: Smedevej i Broager.<br />
Arr.: <strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>.<br />
Turleder: Orla Jessen. Tlf. 74 44 20 72<br />
Arr.: OAS/<strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>.<br />
Generalforsamling 2007: Der lyttes koncentreret til formandens beretning<br />
Foto: Egon Iversen<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 23
Trillen, Trillen, Sydals<br />
Sydals<br />
Søndag 15. februar kl. 10:00 til ca. kl.<br />
Arr.: OAS/<strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>.<br />
12:00.<br />
Ketting Ketting Ketting Nor, Nor, Als<br />
Als<br />
Der ses normalt mange vintergæster såsom Lørdag 7. marts kl. 10:00 til ca. kl. 12:00.<br />
ænder, skalleslugere og svaner.<br />
Om vinteren ses gerne stor og lille skalleslu-<br />
Mødested: P-pladsen i skoven lige før Hørupger, hvinænder m.m.<br />
hav.<br />
Mødested: Ved dæmningen over Noret. Gum-<br />
Turleder: Svend Ove Jensen. Tlf. 74 43 40 mistøvler anbefales.<br />
33.<br />
Turleder: Viggo Petersen. Tlf. 74 42 02 15.<br />
Ved Ved Haderslev Haderslev kl. kl. 11:00<br />
11:00<br />
Fugleture i <strong>Sønderjylland</strong><br />
Ørnens dag<br />
Søndag Søndag den den 15. 15. februar februar 2009<br />
2009<br />
stiller medlemmer af <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong> op med teleskoper ved Dronningestenen ved<br />
Nørskovgård.<br />
Haderslev er blevet en ørneby og Hindemade/Haderslev Dam er blevet et vigtigt fourageringsgområde<br />
for ørnene.<br />
Vi vil kigge efter rovfugle, snakke om ørnene og fortælle om <strong>DOF</strong>’s bestræbelser på at beskytte<br />
den voksende ørnebestand.<br />
17 havørnepar yngler i Danmark og i 2008 fik de i alt 23 unger på vingerne.<br />
<strong>DOF</strong> <strong>DOF</strong>-guider:<br />
<strong>DOF</strong> guider:<br />
Jørn Vinther Sørensen og Helle Regitze Boesen.<br />
Yderligere oplysninger hos Helle Regitze Boesen, 4078 1620<br />
Find vej på: http://www.findvej.dk/nørskovgårdvej24,6100<br />
Ved Ved Hostrup Hostrup Sø Sø fra fra kl. 10:00 - 14:00<br />
14:00<br />
vil caretakere fra Dansk Ornitologisk Forening i <strong>Sønderjylland</strong> bemande søbredden ved Hostrup<br />
Sø.<br />
Alle Alle er er velkomne velkomne til til at at deltage.<br />
deltage.<br />
Arrangementet begynder på parkeringspladsen ved hovedvejen mellem Åbenrå og Kruså.<br />
Man kan sagtens støde til i løbet af dagen. Ruten er afmærket, så det bliver lettere at finde<br />
frem til udkikspladsen.<br />
Havørneparret ved Hostrup Sø er et af de 17 havørnepar, der nu yngler i Danmark. I sæson<br />
2008 fik havørnene 23 unger på vingerne i Danmark.<br />
Det er ørnene, vi vil holde skarpt øje med, men vi benytter også lejligheden til at fortælle<br />
om, hvordan man kan blive aktiv deltager i fuglearbejdet, hvilket udstyr man evt. kan anskaffe<br />
og hvilke aktuelle medlemsprojekter <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong> har sat gang i. F. eks. om<br />
Projekt Registrering af Rovfuglereder i Gråsten og Haderslev skovene.<br />
Husk varmt tøj, godt vandtæt fodtøj, kaffe på kanden og noget at drikke til børnene, samt<br />
en lille madpakke.<br />
I sæson nummer elleve, 2008, fik det trofaste ørnepar ved Hostrup Sø én unge på vingerne.<br />
Vi ser frem til endnu en sæson sammen med de fantastiske fugle.<br />
Et oplagt arrangement for børn og bedsteforældre. Der er gratis adgang til naturen, og tilmelding<br />
er ikke nødvendig.<br />
Yderligere oplysninger kan fås hos Ove Steiner Rasmussen på telefon 2330 2330 4643 eller ved<br />
at sende en e-post på post@ovesteiner.dk , eller se på <strong>DOF</strong> <strong>Sønderjylland</strong>s nye hjemmeside:<br />
http://www.dof-sj.dk/news.php<br />
Side 24 Panurus nr. 4 - 2008
Fugleture i <strong>Sønderjylland</strong><br />
Arr.: OAS/<strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>.<br />
ne årstid.<br />
Mødested: P-pladsen ved skovkanten.<br />
Rastende Rastende Pibesvaner Pibesvaner i i Eider Eider-Treene<br />
Eider Treene Treene- Treene<br />
Indkørsel fra Felstedvej ca. 2-3 km fra slot-<br />
Sorgeniederung, Sorgeniederung, Slesvig Slesvig-Holsten.<br />
Slesvig Holsten.<br />
tet i Gråsten.<br />
Lørdag d. 28. februar 2009.<br />
Turleder: Anker Hansen. Tlf. 74 42 02 15.<br />
I lavlandet umiddelbart syd for storkebyen<br />
Bergenhusen findes Tysklands største raste-<br />
Arr.: OAS/<strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>.<br />
plads for Pibesvaner.<br />
Ballum Ballum Sluse Sluse <strong>–</strong> ”åbent hus”<br />
Vore kolleger i Slesvig-Holsten viser os Søndag den 22. marts 2009.<br />
rundt og fortæller om området. Turen fore- Medlemmer af <strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>s bestyrelgår<br />
i privatbiler og der tales tysk. Husk pas. se ”bemander” Ballum Sluse fra kl. 9:00 - kl.<br />
Du hører nærmere om mødested og tids- 13:00<br />
punkt ved tilmeldingen til turlederen senest Kom forbi og vær med til at se på Vadeha-<br />
en uge før.<br />
vets rige fugleliv, og få en snak om fuglene<br />
Turleder: Gert Fahlberg (74 46 83 21) og foreningen.<br />
Mødested : Ballum Sluse.<br />
Margrethe Margrethe Margrethe Sø, Sø, Gråsten<br />
Gråsten<br />
Turleder: <strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>s bestyrelse (74<br />
Søndag 15. marts kl. 13:00 til ca. kl. 15:00.<br />
Lad os prøve at se, hvad der findes på den-<br />
46 83 21)<br />
Generalforsamling i<br />
Ornitologisk Ornitologisk Forening Forening for<br />
for<br />
Als Als & & Sundeved<br />
Sundeved<br />
afholdes på Skovridergården i Sønderskoven<br />
søndag søndag den den 25. 25. januar januar 2009 2009 kl. kl. 15.00<br />
15.00<br />
Dagsorden:<br />
Dagsorden:<br />
1. Valg af dirigent<br />
2. Formandens beretning om foreningens virksomhed i det forløbne år.<br />
3. Fremlæggelse af revideret regnskab.<br />
4. Fastsættelse af kontingent.<br />
5. Valg af medlemmer til bestyrelsen i henhold til afsnit 5.<br />
6. Valg af 2 revisorer til revision af regnskabet.<br />
7. Indkomne forslag.<br />
8. Eventuelt.<br />
Forslag fra medlemmer til punkt 7 må, for at kunne behandles på<br />
generalforsamlingen, være formanden i hænde senest 1. januar.<br />
Foreningen gi’r en øl eller vand.<br />
FORINDEN FORINDEN KL.13.00 VIL VIL VI VI GÅ GÅ GÅ EN EN LILLE LILLE TUR TUR TUR I I I SKOVEN<br />
SKOVEN<br />
Panurus nr. 4 - 2008 Side 25
Panurus<br />
Udgives Udgives af af Dansk Ornitologisk<br />
Forening (<strong>DOF</strong>) <strong>Sønderjylland</strong><br />
og Ornitologisk forening<br />
for Als og Sundeved<br />
(OAS).<br />
Oplag: Oplag: Oplag: 450 eks.<br />
Tryk: Tryk: A Søe-Knudsen, Stoholm.<br />
ISSN ISSN 0904 0904-5619<br />
0904 5619<br />
Løst Løst abonnement<br />
abonnement<br />
abonnement<br />
koster 115. kr. Indbetales<br />
på<br />
Sydbank:<br />
Regnr.: 7970<br />
Kontonr.: 0114097<br />
mærket Panurus.<br />
Husk Husk Husk at at oplyse oplyse navn.<br />
navn.<br />
redaktion<br />
Redaktionens Redaktionens adresse:<br />
adresse:<br />
Panurus<br />
Lærkevej 14 st. tv.<br />
Langesø<br />
6430 Nordborg<br />
Bjarne Nielsen<br />
birdingdk@hotmail.com<br />
Egon Iversen<br />
e.iversen@stofanet.dk<br />
Panurus er fælles medlemsblad for <strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong><br />
og Ornitologisk forening for Als og Sundeved (OAS).<br />
Det udsendes 4 gange årligt til alle medlemmer.<br />
Synspunkter, der kommer til udtryk i artikler o. lign.<br />
dækker ikke nødvendigvis foreningens holdning.<br />
Eftertryk i uddrag er tilladt med tydelig kildeangivelse.<br />
Bladet Bladet har har til til opgave<br />
opgave<br />
• at formidle sønderjyske ornitologers naturoplevelser<br />
• at formidle den løbende diskussion om naturbevarelse<br />
• at være til gensidig inspiration<br />
• at formidle ornitologisk viden om den sønderjyske<br />
fuglefauna<br />
Produktionsplan<br />
Produktionsplan<br />
• Deadline Deadline Deadline for for for nr. nr. nr. 1 1 1 er er er 15. 15. 15. januar<br />
januar<br />
• Deadline for nr. 2 er 15. april<br />
• Deadline for nr. 3 er 15. juli<br />
• Deadline for nr. 4 er 15. oktober<br />
Artikler afleveres til Bjarne, helst som Word-fil.<br />
Illustrationer leveres som jpg-filer/jpeg-filer eller som<br />
tegning/foto til scanning.<br />
Men i øvrigt klarer vi stort set alle formater.<br />
Artikler og billeder modtages med tak<br />
<strong>DOF</strong>-<strong>Sønderjylland</strong>s hjemmeside:<br />
www.dof www.dof-sj.dk<br />
www.dof www.dof sj.dk<br />
er fyldt med oplysninger<br />
om lokalforeningen og med<br />
et stadigt voksende lokalitetsregister.<br />
Med godt 400 modtagere har Panurus en stor læserskare.<br />
Vi modtager løbende små og store artikler fra medlemmerne,<br />
og det er vi meget glade for. Hvis Du har en<br />
artikel - eller en idé, så kontakt os endelig.<br />
Redaktionen opbygger i disse år et billedarkiv om <strong>Sønderjylland</strong>s<br />
natur i almindelighed og fugleliv i særdeleshed.<br />
Til dette arkiv søger vi billeder. Alle skarpe billeder har<br />
interesse, og ved brug angiver vi altid, hvem der er fotografen.<br />
Side 26 Panurus nr. 4 - 2008
Dansk Dansk Ornitologisk Ornitologisk Forening<br />
Forening<br />
<strong>Sønderjylland</strong><br />
<strong>Sønderjylland</strong><br />
Formand Ove Steiner Rasmussen<br />
Høgelshøj 83<br />
6200 Åbenrå<br />
: 23 30 46 43<br />
@: @: post@ovesteiner.dk<br />
www.dof-sj.dk<br />
Ornitologisk Ornitologisk Forening Forening for<br />
for<br />
Als Als & & Sundeved<br />
Sundeved<br />
Formand Kaj Abildgaard<br />
Johan Skjoldborgsvej 3<br />
6400 Sønderborg<br />
: 74 42 50 05<br />
@: @: abildgd@stofanet.dk<br />
http://forening.bynet.dk/soenderborg/oas/
Afsender:<br />
Panurus<br />
Panurus<br />
Blåmose 27<br />
Høruphav<br />
6470 Sydals<br />
Side 28 Panurus nr. 4 - 2008<br />
B