Anmeldelser - Danske Dagblades Forening
Anmeldelser - Danske Dagblades Forening
Anmeldelser - Danske Dagblades Forening
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Avisen i Undervisningen okt. 2006<br />
SPROG &<br />
MEDIER<br />
Læs om bladet side 3/ TEMA: Sprog & Medier, fx Den sjove mands værktøjskasse side 4-5,<br />
Sportens store mindreværd, side 10-11, Den der forstår journalisters sprog kan blive minister,<br />
side 14-17. Se også konkret undervisningsstof side 23 og 26-27.
Danmarks Skolebibliotekarer og Avisen i Undervisningen<br />
indbyder i samarbejde med Det <strong>Danske</strong> Filminstitut alle interesserede til<br />
FilmForum 07<br />
fredag den 16. marts 2007<br />
FilmHuset, Cinemateket, Gothersgade 55. Kbh. K.<br />
Program:<br />
09.30 – 10.00 Kaffe, te & brød<br />
10.00 – 11.00 Nye film til undervisningen<br />
v. Ditte Mejlhede, skolekonsulent, DFI<br />
11.00 – 12.00 Ord fra den sorte gryde<br />
Journalistik og skønlitteratur er traditionelle modsætninger. Men fakta<br />
og fiktion er blot forskellige måder at beskrive virkeligheden på.<br />
Værktøjet er ord.<br />
Journalisten og forfatteren Niels Krause-Kjær har ben i begge lejre og<br />
er ikke længere skizofren. v. Niels Krause–Kjær, forfatter og journalist<br />
12.00 – 13.00 Frokost<br />
13.00 – 13.15 AiU - aktiviteter<br />
v. Kirsten Holck Rantorp, afdelingschef, Avisen i Undervisningen<br />
13.15 – 14.00 ”Fucking 14 – eller Supervoksen!”<br />
v. Christina Rosendahl, filminstruktør<br />
14.00 – 14.30 Kaffe, te, kage<br />
14.30 – 15.30 … Christina Rosendahl fortsætter …<br />
Konferencegebyr 700 kr.<br />
Tilmelding med oplysninger om navn, adresse, e-mail, arbejdssted og EAN-nr. til Bibliodan,<br />
Låsbygade 67 – 69, 6000 Kolding. bibliodan@bibliodan.dk - senest d. 25. februar, hvorefter<br />
faktura udsendes. Man er optaget ved modtaget betaling og yderligere udsendes ikke.<br />
Med venlig hilsen<br />
Avisen i Undervisningen Kirsten Holck Rantorp khr@danskedagblade.dk<br />
Det <strong>Danske</strong> Filminstitut Ditte Mejlhede dittem@dfi.dk<br />
Danmarks Skolebibliotekarer Torben Larsen torben.larsen1@skolekom.dk
FORSIDEN<br />
JENS DIGE/ POLFOTO<br />
”Engang var ’Maren i kæret’ dansk presses førstedame. Man skulle skrive, så<br />
hun kunne forstå det. Og det skal man stadig. Men i dag har hun fjernsyn, går<br />
til studiekreds og har en søn i gymnasiet. Hun holder ferie i udlandet.”<br />
Jørgen E. Petersen<br />
Tom luft i ringbind. Personfnidder. Overfladisk. Det er nogle af de domme, den kræsne<br />
avislæser diverterer med, når talen falder på de trykte medier. For hun vil ikke tales ned<br />
til. Hun vil bevæges. Hun vil have modspil. Hun vil gerne ridses lidt i sjælen. Og hun<br />
ved altså noget i forvejen.<br />
Så hvordan skal journalisten finde det sprog, der både udfordrer den kræsne læser<br />
og imødekommer den uvante? Det handler dette nummer af Prent om.<br />
Det gælder om at have noget ordentligt værktøj, skriver Ole Rasmussen, som hver<br />
uge fremkalder billeder i læserens hoved, når han leverer ”Sket i ugen” i Politikens<br />
søndagsudgave.<br />
Men overdrivelse skaber ikke respekt, skriver Sørine Gotfredsen og peger på det<br />
pompøse sprog, som har udhulet sportens retorik. Måske er hun enig med Stig Olesen,<br />
som i sin klumme skriver: Sprog for sprogets egen skyld er som høje knæløftninger på<br />
stedet; det rene blær, som ikke kommer ud af stedet.<br />
Temaet ”Sprog & Medier” lægger op til undervisning i formidling. Er det sandt, at<br />
det lette og nære vinder over det fjerne og svære, som Peter Bro udtrykker det i ”Den<br />
der forstår journalisters sprog kan blive minister”?<br />
På www.aiu.dk/prent er der opgaver til nogle af bladets artikler.<br />
INDHOLD<br />
TEMA: SPROG & MEDIER<br />
Side 4: Den sjove mands værktøjskasse<br />
Side 6: Sprogbilledet former forståelsen<br />
Side 10: Sportens store mindreværd<br />
Side 13: Hvad har Clint Eastwood<br />
med det at gøre?<br />
Side 14: Den der forstår journalisters<br />
sprog kan blive minister<br />
Side 18: Den fortællende fotograf<br />
Side 20: Et talt sprog uden knaster<br />
Kirsten Holck Rantorp<br />
Redaktør<br />
UNDERVISNING<br />
Side 22: Metaformylder<br />
Side 24: Fik afløb for skrivekløen<br />
Side 26: Retoriske virkemidler<br />
ANMELDELSER<br />
Side 28: Fortællemodeller i fiktion,<br />
politik og journalistik<br />
Side 29: God ide – en del set før<br />
Side 30: Døgnets kævl<br />
Avisen i Undervisningen er navnet på alle danske avisers fælles tilbud til undervisnings sektoren. Som en<br />
del af dette tilbud udsendes bladet ‘prent‘ gratis til lærerne i grund skoler, ungdomsuddannelser og på<br />
seminarier tre gange årligt. Se også Avisen i Undervisningens hjemmeside: www.aiu.dk<br />
Avisen i Undervisningen. Skindergade 7, 1159 København K. Tlf. 3397 4000, Fax. 3314 2350.<br />
Alle hverdage 8.30 - 16.15. Redaktion: Kirsten Holck Rantorp (ansvh.), Aslak Gottlieb, Christina Ove Holm, Karin Breinholt,<br />
Johannes Fibiger og Peter Hartmann. Layout: Lotte Kirkeby. Tryk: Svendborgtryk. Oplag:10.500. Issn: 0909-5136.<br />
3
4<br />
SPROG & MEDIER<br />
DEN SJOVE MAND<br />
og hans værktøjskasse<br />
Af journalist Ole Rasmussen<br />
Politiken<br />
- Er det ikke hårdt at skulle være morsom på<br />
kommando?<br />
Jeg ved ikke, hvor mange hundrede gange, jeg<br />
har fået dét spørgsmål. Og hvor mange hundrede<br />
gange, jeg har svaret: Mjjoo, det....<br />
Til daglig er jeg nemlig ikke særligt morsom.<br />
Jeg er ikke typen, der river vittigheder af mig i ét<br />
væk, og jeg er ikke festens naturlige midtpunkt.<br />
Dog bilder jeg mig ind, at jeg heller ikke er dens<br />
lavpunkt.<br />
Selvfølgelig kan det være hårdt at skrive morsomt,<br />
når den frygtede deadline bare rykker<br />
nærmere og nærmere. Men det kan nu også være<br />
sjovt. Eller begge dele på én gang. På den måde<br />
minder det faktisk om mange andre jobs, hvor<br />
man skal levere et stykke arbejde inden for en<br />
bestemt tidsfrist. Og hvor skal man ikke dét?<br />
Så er det jo godt, at man har sin værktøjskasse.<br />
Min står altid ved siden af pc’en, når jeg skriver<br />
’Sket i ugen’ til Politikens søndagsudgave.<br />
Opgaven er at give læserne en personlig og meget<br />
gerne humoristisk gennemgang af ugens største<br />
begivenheder, og lad mig allerede nu afsløre, at<br />
jeg ikke udfører mit arbejde under indflydelse af<br />
alkohol.<br />
Der er ingen bajere i min værktøjskasse.<br />
Desværre, de kan ikke holde sig kolde dernede.<br />
Men der er en del perspektiverende værktøjer,<br />
som jeg gennem tiden har anvendt på en lang<br />
række personer. På den kødgrossist, der ”opbevarede<br />
spareribs så gamle, at det ville være<br />
mere relevant for fødevarekontrollen at sende<br />
en arkæolog end en dyrlæge”. På læge Søren<br />
Ventegodt, som ”har sat sine fingeraftryk på så<br />
mange kvindelige patienters kønsdele, at han har<br />
givet ordet ’pilledoktor’ en helt ny betydning”. Og<br />
på den tvetungede imam Abu Laban, der ”lider af<br />
personlighedsspaltning i så alvorlig grad, at han<br />
ene mand kunne blive dobbeltkunde i Alm. Brand<br />
Bank”.<br />
Det rigtige værktøj<br />
De vigtigste redskaber i min værktøjskasse er<br />
hammer og søm, for hvis der er noget, jeg gerne<br />
vil, så er det at banke nogle billeder op inde i<br />
læsernes hoveder. Da ’tørklædesagen’ begyndte<br />
at rulle, kunne jeg for eksempel ikke lade være<br />
med at overveje, hvilke panikscener det mon ville<br />
afstedkomme, hvis der pludselig sad en tørklædeklædt<br />
kvinde ved kassen i et supermarked:<br />
”Man ser for sig, hvordan folk flygter skrigende<br />
ud af den lokale brugs, som om der var<br />
udbrudt brand i butikken. De panikslagne kunder<br />
glemmer alt om toiletpapir, toastbrød og
Ole Rasmussen i Jørn Villumsens streg.<br />
fire dåser Whiskas for 25 kroner og vælter ud på<br />
hovedgaden. Nogle når i forbifarten at advare de<br />
intetanende medborgere, som er på vej ind for at<br />
handle: ”For Guds skyld, gør det ikke! Der sidder<br />
en kvinde derinde, og hun har tørklæde på!!!”<br />
Skræmmende, ikke sandt?”<br />
En lille skruetrækker er også nødvendigt udstyr,<br />
for det kan ofte pynte på en sætning, hvis man<br />
tager et begreb, som de fleste kender i forvejen,<br />
og skruer lidt på det, så det får en ny betydning.<br />
For eksempel kan man lade Tvind-stifteren Amdi<br />
Petersen ”forlade retten i Ringkøbing som en<br />
skattefri mand”. Man kan lade den fyringstruede<br />
TV2-direktør møde op til ”en personlig afviklingssamtale”<br />
med bestyrelsesformanden. Og man kan<br />
beklage sig over de mange VM-fodboldkampe med<br />
SPROG & MEDIER<br />
”forlænget spildtid”. I alle tre tilfælde kommer man<br />
endda tættere på sandheden, end hvis man havde<br />
anvendt de gængse udtryk.<br />
Det er godt at have noget ordentligt værktøj.<br />
Men som alle andre håndværkere skal man være<br />
opmærksom på at vælge det rigtige. Hvis nogen<br />
har gjort sig selv godt og grundigt til grin i ugens<br />
løb, er der jo ingen grund til at tampe løs på dem<br />
med en murerhammer. Her kan man sagtens nøjes<br />
med at pirke lidt til dem med en syl.<br />
Det er også vigtigt at tænke på læserne, som<br />
(hvis de er abonnenter) har betalt en mindre formue<br />
for vore tjenesteydelser. Derfor kan vi ikke<br />
være andet bekendt end at gøre os umage med<br />
vores håndværk og undlade at banke pointerne ind<br />
i skallen på dem med en sømpistol. ■<br />
5
6<br />
SPROG & MEDIER<br />
Sprogbilledet<br />
former forståelsen<br />
Af sproglektor Ebbe Grunwald<br />
Center for Journalistik<br />
Syddansk Universitet<br />
I begyndelsen af juli 2005 lykkedes det for teknikere<br />
fra USA’s rumprogram, NASA, at få rumsonden<br />
Impact dirigeret så tæt på kometen Tempel 1<br />
i solsystemet, at den kunne ramme kometen med<br />
et projektil. I løbet af et døgn susede projektilet<br />
fra moderskibet mod kometens overflade, som det<br />
ramte med 37.100 km i timen.<br />
Indtil tre sekunder før nedslaget havde projektilet<br />
været i fuld gang med at optage billeder af,<br />
hvad der foregik. Forskerne forventede med det<br />
gigantiske forehavende at få nye oplysninger om<br />
solsystemet, der opstod for 4,6 milliarder år siden.<br />
En af dem udtalte begejstret i et radiointerview:<br />
Her slår vi hul på en<br />
dybfryser, der indeholder<br />
materiale, der fortæller<br />
os, hvordan solsystemet<br />
er opstået.<br />
Hvad der foregår 134 millioner kilometer ude i<br />
universet, formidles i billedet af en dybfryser. I<br />
sin beretning benytter den interviewede et såre<br />
genkendeligt element fra hverdagssproget. Med<br />
billedet af den roterende dybfryser, som rammes af<br />
et projektil midt i sin skæve bane omkring solen,<br />
bliver en fjern komet gjort tegneserieagtigt nærværende.<br />
Begivenheden bliver eksponeret i en formulering,<br />
hvor afstand og kompleksitet pludselig er<br />
forsvundet. På én gang bliver det muligt både at få<br />
øje på de indviklede processer langt derude og tale<br />
om dem – overskueligt, forståeligt og formentlig<br />
også tilnærmelsesvis sandt.<br />
Ord som fremkalder billeder<br />
Det interessante er, at vi kan forstå virkelige tildragelser<br />
ved hjælp af betydninger, som i bund og<br />
grund er ren fiktion: Dybfrysere har ret beset intet<br />
med kometer at gøre. Alligevel er ordet dybfryser,<br />
som henviser til det velkendte industriprodukt,<br />
i stand til at aktivere vores spontane forestilling<br />
om en begivenhed, som finder sted svimlende<br />
langt væk fra, hvor vi står. Formidleren får os til at<br />
fatte det svære, ikke ved insisterende at pege på et<br />
usynligt sceneri ude i rummet og fylde tavlen med<br />
et virvar af formler, men ved ganske enkelt at følge<br />
en indre tilskyndelse og lade fantasien bestemme<br />
en formulering, som fremkalder et billede.<br />
På samme måde kan journalister jagte forståelsen<br />
af indre virkeligheder, som en gang imellem<br />
kan være svære at begribe. Også her bliver fantasien<br />
og hverdagssproget de redskaber, som i sidste<br />
ende bringer en slags forståelse i hus:<br />
Når vi taber, græmmes vi. Når vi vinder, er der<br />
jubel på alle tilskuerpladser. Det ved enhver. Men<br />
hvilken følelse er der egentlig tale om? Kan vi<br />
snakke om den, kan vi beskrive den, kan vi over-
SPROG & MEDIER<br />
NASA's kunstneriske gengivelse af den eksplosion,<br />
som udløstes af rumsondens projektil. Den abstrakte<br />
handling 134 millioner kilometer ude i universet<br />
formidles i billedet af en dybfryser.<br />
AP/POLFOTO<br />
7
8<br />
SPROG & MEDIER<br />
Tilbud til eleverne på 3.–8. klassetrin<br />
Finbarr O’Reilly, Canada, Reuters.<br />
En af de måder, hvorpå vi lærer om verdens<br />
begivenheder, er gennem de fotografi er vi ser<br />
i avisen. World Press Photo er verdens bedste<br />
pressefotos. Billederne tager os med gennem<br />
forfærdelige, smukke og fascinerende begivenheder.<br />
Se & lær<br />
Fotojournalistik spiller en vigtig rolle i udviklingen<br />
af vores opfattelse af verden. Til World<br />
Press Photo udstillingen er der udarbejdet<br />
skolemateriale for de 8-12 årige som hjælper<br />
eleverne på vej med at tage stilling og forholde<br />
sig til billederne.<br />
Se udstillingen og få<br />
undervisningsmateriale<br />
til hele klassen for 10 kr.<br />
pr. elev.<br />
Koordineret tilmelding på tlf. 33 29 81 19<br />
i udstillingens åbningstid eller på<br />
email: recep@oeksnehallen.dk<br />
WPP samt særudstillingen<br />
Politikens Øjenvidner<br />
3. november-17. december<br />
Mandag-søndag 11-18, onsdag 9-21<br />
Øksnehallen, Halmtorvet 11, København V<br />
www.oeksnehallen.dk<br />
hovedet forstå den? Det kunne Politikens<br />
sportsjournalist Rasmus Bech, da han den 11.<br />
august 2005 omtalte resultatet af et kvalifikationsopgør<br />
på Brøndby Stadion mellem den<br />
daværende mesterklub, Brøndby, og de matchende<br />
hollandske mestre fra fodboldklubben<br />
Ajax Amsterdam.<br />
Da kampen var ved at være slut, så det<br />
ud til, at Brøndby ville tabe 1-2 og med<br />
stor sandsynlighed langsomt glide ud af<br />
den europæiske Champions League-dyst. I<br />
de sidste få sekunder af kampen fik et par<br />
ukuelige brøndbyspillere imidlertid tryllet<br />
bolden ind i modstandernes mål, hvorved<br />
udfaldet pludselig ændrede sig til 2-2.<br />
En sejr var det ikke, men det var næsten<br />
lige så godt, fordi Brøndby vandt muligheden<br />
for at gå videre i turneringen. Dagen<br />
efter skrev Rasmus Bech i en kommentar i<br />
Politiken bl.a.:<br />
Den kamp var som et<br />
kys under et pæretræ på<br />
en regnvåd augustaften.<br />
Spændende, fængslende<br />
og medrivende – fuld af<br />
glæde, varme og gys.<br />
En fodboldkamp, der gav<br />
lyst til at sparke ud med<br />
benet og råbe ’hopla’,<br />
hvilket ifølge humoristen<br />
Storm P. er tegn på livsglæde.<br />
Det er en glad kommenterende fortæller, der<br />
udtrykker sig her. Bech som journalistisk<br />
fortæller søger at formidle forståelse af en<br />
almen og lidt ubestemmelig jubelfølelse. I<br />
den forbindelse benytter han et spektakulært<br />
høstbillede, som intet har med den omtalte<br />
sportsgren at gøre. I forhold til den aktuelle<br />
kamp er billedet ren fiktion.<br />
Alligevel har det sin berettigelse, fordi
det anskueliggør og formidler en følelse, som<br />
kommentator og publikum delte, og som ville<br />
være vanskelig at udtrykke skriftligt, hvis<br />
ikke kommentator var i stand til at bruge sin<br />
fantasi.<br />
Den grænseløse fantasi<br />
Der findes jo ikke et grydeklart og genkendeligt<br />
udtryk, der uden videre dækker det<br />
historiske og unikke øjeblik, hvor en stensikker<br />
nedtur helt uventet skifter kurs. Men ved<br />
at benytte en fantasibaseret sammenligning<br />
får kommentatoren nuanceret sin beskrivelse<br />
af de meget specielle reaktioner, kampresultatet<br />
udløste. Tillægsordet god ville formentlig<br />
dække en del af den betydning, som det lange<br />
sammenligningsled rummer. Men ordet god<br />
i udtrykket ’det var en (hamrende) god kamp’<br />
ville være fattigere, mindre genkendeligt,<br />
mere indforstået og derfor mindre virkningsfuldt.<br />
Med sin formulering trækker skribenten<br />
på en resurse, som har sin egen skjulte systematik,<br />
men som i princippet er uden grænser.<br />
Den lille historie om to menneskers intime<br />
berøring og de opløftende emotionelle spor,<br />
den sætter under den regntunge augusthimmel,<br />
når sit højdepunkt i forestillingen om<br />
luftsparket og det nedtonede udbrud af livsglæde.<br />
Billedet, som må siges at være et fantasiprodukt,<br />
løser ved hjælp af hverdagssprogets<br />
elementer en vigtig opgave i formidlingen af<br />
oplysninger, som er faktuelle. Via billedet bliver<br />
det faktuelle begribeligt. Den sammensatte,<br />
svært beskrivelige stille jubel, som indfinder<br />
sig – også selv om sejren kun er halv – er<br />
et emotionelt faktum, som er blevet udtrykt<br />
sprogligt. Følelsen er i sproget blevet konkret,<br />
nærværende og frem for alt genkendelig og<br />
kan derfor formidles. ■<br />
Citater fra Politiken, Danmarks Radio og<br />
"Sprogbilledet" af Ebbe Grunwald, DR og<br />
Syddansk Universitetsforlag.<br />
UDPLUK<br />
fra Nyhedsbrevet Dansk Presse<br />
SPROG & MEDIER<br />
Google lancerer arkiv-søgefunktion<br />
Google nyeste skrig ’News archive search’<br />
er guf for folk med historisk interesse. De kan nu<br />
søge på såkaldte nyheder over en 200-årig periode.<br />
Søgningen minder meget om den eksisterende<br />
søgerobot, men som en ekstra vigtig detalje<br />
kan søgerobotten stille artiklerne op kronologisk<br />
efter tid. Google henviser til artikler fra en<br />
række udenlandske arkivsamlinger, men danske<br />
Infomedia er endnu ikke på listen.<br />
Send bedre billeder<br />
Aftonbladet vil gøre alle svenskere til stjernefotografer.<br />
I hvert fald honorerer den svenske avis<br />
alle publicerede amatørfotografier med hver 710<br />
SKR, månedens bedste billede udløser 7100 SKR<br />
og årets bedste 71.000 SKR. Formålet er at få<br />
flere nyhedsbilleder fra situationer, hvor læsere<br />
har befundet sig på det rette sted på det rette<br />
tidspunkt.<br />
Elektronisk avispapir på vej<br />
Allerede i 2008 regner det britiske firma<br />
Plastic Logic med at kunne markedsføre elektronisk<br />
avispapir, som kan bøjes. Så er der ikke langt<br />
igen til en egentlig elektronisk avis, som læserne<br />
kan folde sammen og tage med sig, og som kan<br />
byde på kontinuerlig opdatering.<br />
Strammere bånd på kinesisk presse<br />
Pressefrihed er ikke et ord, der findes i<br />
Kina, og nu vil de kinesiske myndigheder have<br />
vedtaget en lov, som strammer grebet om medierne<br />
endnu mere. Hvis loven bliver vedtaget, kan<br />
medier idømmes bøder, hvis de uden tilladelse<br />
beretter om ulykker, skriver The Guardian. Ifølge<br />
’The Committee to Protect Journalists’ er Kina det<br />
land i verden, der anholder og fængsler flest<br />
journalister. Der er i øjeblikket 32 journalister<br />
bag tremmer. /mere på side 30<br />
9
10<br />
SPROG & MEDIER<br />
Sportens store<br />
Af journalist og præst Sørine Gotfredsen<br />
Der bliver ofte gjort grundigt grin med det sprog, der hersker i<br />
sportens verden i medierne, og det er ikke uden grund.<br />
Sportsjournalistikkens sproglige univers udgør en hel<br />
historie for sig selv, og den handler om sportsjournalister og<br />
al deres væsen mindst lige så meget, som den handler om<br />
sportsfolkenes gøren og laden. Og så handler den selvsagt<br />
om, hvordan man overhovedet ser på fænomenet sport.<br />
På sin vis opfatter mange mennesker sport som dødelig<br />
alvor, men samtidig ved de fleste af os, at sport i bund og<br />
grund er en leg. På grund af den dobbelthed, hvor det<br />
seriøse altid er forbundet med noget uforpligtende og<br />
eventyrligt, er der opstået nogle helt særlige vilkår. På<br />
den ene side er de sproglige rammer videre, end hvis<br />
man beskæftiger sig med politik eller økonomi, men<br />
på den anden side har det pompøse sprog absolut taget<br />
overhånd. Det hænger også sammen med, at mange<br />
sportsjournalister trækkes med et grundlæggende<br />
mindreværd. Ofte oplever de, at deres stofområde ikke<br />
for alvor nyder respekt, og som modtræk griber de til<br />
voluminøse ord og begreber simpelthen for at understrege<br />
deres egen betydning.<br />
Ud af den situation er blandt andet vokset en massiv<br />
inspiration fra det religiøse univers. Mediernes<br />
gengivelse af sport formeligt vrimler med syndere<br />
og frelsere, genopstandelser, dommedage<br />
og åbenbaringer, og når et dansk fodboldhold<br />
får halet en overraskende udebanesejr hjem, bliver<br />
det per automatik udråbt som et mirakel.<br />
”Miraklet i Amsterdam” blev det selvfølgelig til,<br />
da FC København for ganske nylig sikrede sig en<br />
plads i Champions League ved at besejre Ajax<br />
Amsterdam.<br />
Hvis Thomas Gravesen en dag vender tilbage<br />
til fodboldlandsholdet, vil han blive præsenteret<br />
som en blanding af Messias og den<br />
fortabte søn, for gennem religiøse og litterære<br />
Hvis Thomas Gravesen<br />
en dag vender tilbage<br />
til landsholdet, vil han<br />
blive præsenteret som<br />
en blanding af Messias<br />
og den fortabte søn.<br />
Jens Dresling/POLFOTO
mindreværd<br />
SPROG & MEDIER<br />
referencer ser mange sportsskribenter chancen for at<br />
give deres metier et strejf af kulturel alvor. Senest var<br />
det Rasmus Bech, der i Politiken i sin kommentar<br />
om netop Thomas Gravesens bratte landsholdsafsked<br />
indledte med en henvisning til forfatteren<br />
George Bernard Shaw. Rasmus Bech hører<br />
til blandt de absolut mest velskrivende, men<br />
samtidig er han del af en usikker branche,<br />
hvor de lidt letkøbte langhårede henvisninger<br />
nemt kommer til at fremstå som afslørende og<br />
udvendig fernis.<br />
Sportens naturlige sprog<br />
Men der findes også højt begavet formidling<br />
af sport. Joakim Jakobsen har i Weekendavisen<br />
bevist, at han er én af disse års største danske<br />
sportsskribenter, fordi han har viden og samtidig<br />
rummer en ligefrem brændende fascination<br />
af mennesker, der præsterer. Joakim Jakobsen tør<br />
tage sporten alvorligt uden frygt for egen anseelse,<br />
og hans portrætter af folk som Franz Beckenbauer<br />
og Bjørn Borg er eksempler på, hvordan sportens<br />
største ikoner kan beskrives uden brug af de pompøse<br />
løsninger, der har udhulet en stor del af sportens<br />
medie-retorik.<br />
Sagen er nemlig, at sporten i medierne slet ikke<br />
har brug for særlige højdramatiske virkemidler, for en<br />
skribent med selvtillid, indsigt og sprogtalent kan gøre<br />
sportsjournalistik til en kunstart i sig selv. Men den er<br />
dømt til konstant at kæmpe mod de sproglige koder,<br />
der er groet fast som et resultat af, at alt for mange overser,<br />
hvad sporten handler om. Det handler om den ene<br />
fantastiske menneskelige historie efter den anden, og det<br />
gælder først og fremmest om at turde tage dem alvorligt<br />
og gengive dem i et naturligt sprog.<br />
Hvis man tror, at man gennem oppustede og prætentiøse<br />
formuleringer kan skabe respekt om sporten, tror man<br />
galt. Snarere trækker man det egentlige liv ud af den. ■<br />
11
Faktalab.dk gør det muligt for eleverne<br />
at søge statistisk viden om ekspe ditionens<br />
emner. Her fi ndes opdaterede stati stikker<br />
nøje udvalgt til brug i samfundsfag, geografi ,<br />
biologi og matematik.<br />
Skolelicens 1 år: 998,00 kr.<br />
Kommunelicens 1 år: 800.00 kr./skole<br />
Med Jorden rundt<br />
med Galathea 3 får<br />
du som under viser<br />
en unik mulighed<br />
for at tage ud gangspunkt<br />
i ekspeditionens<br />
aktuelle begiven heder<br />
og forskning.<br />
Klassesæt af bogen<br />
er gratis sendt til<br />
alle skoler med<br />
8.-10. klasse.<br />
Husk! Vi giver 4% rabat<br />
ved køb på www.alinea.dk<br />
På TemaNyt.dk arbejdes med ekspeditionens<br />
16 destinationer og 5 tvær -<br />
gående temaer i en under visningsmæssig<br />
sammenhæng. Destinationer<br />
og temaer opdateres løbende med sidste<br />
nyt fra ekspeditionen.<br />
Skolelicens 1 år: 1498,00 kr.<br />
Kommunelicens 1 år: 1198,00 kr./skole<br />
Særtilbud på kommunelicens<br />
til og medden 30. september:<br />
998,00 kr./skole<br />
Ved køb af både TemaNyt.dk og Faktalab.dk<br />
Skolelicens 1 år: 2196,00 kr.<br />
Kommunelicens 1 år: 1798,00 kr./skole<br />
Særtilbud på kommunelicens<br />
til og med den 30. september: 1598,00 kr./skole<br />
Køb hos Alinea · Ewaldsgade 9 · 2200 København N. · Fax: 3369 4660. Alle priser er ekskl. moms. Forbehold for pris stigninger og trykfejl. (11891) PRENT3-2006
Af journalist Stig Olesen<br />
Jyllands-Posten<br />
For et par uger siden gik jeg i biografen for at se<br />
Clint Eastwood i ”Den gode, den onde og den<br />
grusomme” for jeg ved ikke hvilken gang. Min<br />
ledsager havde ikke set filmen før. Bagefter var<br />
hun vildt begejstret.<br />
”Og lydsporet! Fedt, ikke også?”, spurgte jeg.<br />
Det havde min ledsager nu ikke lagt specielt<br />
mærke til.<br />
Først var jeg lidt skuffet. Come on, tænkte<br />
jeg, her har vi i 161 minutter siddet og lyttet til<br />
et inferno af grædende mundharmonikaer, langtrukne<br />
hyænehyl og ildevarslende trillefløjter.<br />
Og så har hun ikke hørt noget som helst.<br />
Men så slog det mig, at det jo netop er det<br />
geniale ved Ennio Morricones filmmusik; den<br />
smelter automatisk sammen med de solsvedne<br />
landskaber og de kredsende gribbe.<br />
På vej hjem gennem støvregnen kom jeg til at<br />
tænke på, at det burde forholde sig på samme<br />
måde med sproget i medierne. Selvfølgelig skal<br />
det være originalt, veloplagt, spændstigt og provokerende,<br />
men læseren må for Guds skyld ikke<br />
opdage noget.<br />
Sprog for sprogets egen skyld er som høje<br />
knæløftninger på stedet; det rene blær som ikke<br />
kommer ud af stedet.<br />
Jeg har en privat godtsprog-detektor.<br />
Hvis jeg for eksempel er kommet til at læse en<br />
artikel om EU’s landbrugsstøtteordning eller de<br />
nye budgetproblemer i Grønlands hjemmestyre<br />
til ende, så har den garanteret været kanongodt<br />
skrevet. Ikke sådan, at metaforerne har stået i kø<br />
og ordbillederne har danset cancan, nej, men<br />
sætningerne har været velformede, rytmikken har<br />
været behagelig og de forskellige temposkift er<br />
foregået naturligt og med relevans til fortællin-<br />
KLUMMEN UDEFRA<br />
Hvad har Clint Eastwood<br />
med det at gøre?<br />
gens verden.<br />
Jeg er simpelthen blevet forført til at læse om<br />
noget, der er ligeså kedeligt som at se maling<br />
tørre. På samme måde med radio. Hvorfor har<br />
jeg lige hørt en uendelig lang udsendelse på P1<br />
om nødvendigheden af at anlægge faunapassager,<br />
så tudser og snoge kan passere under<br />
motorveje? Historien var simpelthen godt fortalt.<br />
Og det er, hvad godt sprog handler om: at<br />
hypnotisere nogen til at lytte til og læse om, hvad<br />
vi har på hjerte. Sproget er jo når alt kommer til<br />
alt den væsentligste årsag til, at mennesket og<br />
ikke pingvinerne har magten på Jorden.<br />
Til det formål har vi på dansk ca. 200.000<br />
forskellige ord at gøre godt med, men ifølge<br />
undersøgelser nøjes det fleste af os med et ordforråd<br />
på kun 30.000, så der må virkelig siges at<br />
være god plads på harddisken.<br />
Men der er ingen grund til at fare ud og købe<br />
fremmedordbogen. Store, billedskabende sætninger<br />
kan heldigvis modelleres med få og enkle<br />
ord, som da forfatteren Johannes V. Jensen skulle<br />
beskrive en prædikant, der akkompagnerede<br />
sin menighed på cello: ”Han savede sig igennem<br />
salmen, så hvert vers faldt som store stykker<br />
brænde på gulvet”.<br />
Så enkelt, så stort. Ordenes musik smelter<br />
sammen med billederne på den indre fladskærm.<br />
Sproget? Hvilket<br />
sprog? Lee Van<br />
Cleef kniber øjnene<br />
sammen som en<br />
ondskabsfuld kat,<br />
Clint Eastwood ruller<br />
cerutstumpen over i<br />
den anden mundvig.<br />
Aiaiaaa wah wah<br />
waaah. ■
14<br />
SPROG & MEDIER<br />
Den der forstår journalisters<br />
Det er det lette og nære, der vinder over det<br />
fjerne og svære, når journalister skal formidle,<br />
hvad der sker på den politiske scene i vores<br />
land, siger journalistikforsker<br />
Af journalist Christina Ove Holm<br />
Kampen om læserne er benhård. Hårdere end<br />
nogensinde nu, hvor danskerne er blevet oversvømmet<br />
af nye aviser og gamle aviser i nye klæder.<br />
Redaktører og journalister er tvunget til at<br />
gruble over, hvad der kan få læserne til at vende<br />
blikket mod præcis deres avis. Og én ting er<br />
redaktørerne på de fleste aviser øjensynligt enige<br />
om: Formidlingen af det politiske stof må ikke<br />
være for tør og kompliceret. Så falder læserne fra.<br />
I stedet for at skrive om politik skriver journalisterne<br />
historier om de personer, der fremlægger<br />
politikken og om processen bag. Og det er en<br />
misforståelse, mener journalist og leder af journalistuddannelsen<br />
på Syddansk Universitet, Troels<br />
Myhlenberg.<br />
- Blandt journalister er der en tendens til, at alt<br />
skal populariseres. Når der for eksempel kommer<br />
et nyt finanslovsforslag, så kører journalisten<br />
med i finansminister Thor Pedersens (V) ministerbil<br />
en hel dag og skriver en reportage derfra.<br />
Da jeg var politisk reporter på Berlingske Tidende<br />
i midten af 90’erne, var vi fire journalister, der<br />
blev sat af til at skrælle det ny finanslovsforslag.<br />
Vi stod i kø ved ministeriet om morgenen for at<br />
få den klausulerede udgave, og så gik vi ellers i<br />
gang med at pille hver en stump fra hinanden og<br />
analysere det, så vi kunne fortælle læserne, hvad<br />
den ene og den anden del af forslaget betød, og<br />
hvilken konsekvens den ville få for den almindelige<br />
borger, siger Troels Myhlenberg.<br />
Han synes, det er ærgerligt, at mange journalister<br />
i dag fokuserer mere på form end på indhold.<br />
- Jeg er sikker på, at læserne gerne vil vide,<br />
hvad der står i det finanslovsforslag, og hvad det<br />
betyder for dem, siger han.<br />
- Men blandt journalister hersker der en stor<br />
selvcensur, hvor sætningen ”Det her interesserer<br />
folk sig ikke for” er yndet.<br />
Hvad er en god historie<br />
Troels Myhlenberg får medhold fra sin kollega<br />
fra Syddansk Universitet, Peter Bro, der er lektor<br />
i journalistik. Han interesserer sig især for den<br />
politiske dækning.<br />
- Journalisterne bruger meget tid på at tænke
sprog kan blive minister<br />
over, hvad der er ligetil og ikke for kompliceret<br />
for læserne at forstå. Eller sagt på journalistsprog:<br />
Hvad der er en god historie, siger Peter<br />
Bro, der tidligere har arbejdet som pressemedarbejder<br />
for Venstre på Christiansborg.<br />
- Jeg plejer at sige, at det er det lette og nære,<br />
der vinder over det fjerne og svære. Og den<br />
nemme løsning kan være at fokusere på personsager.<br />
Eller at fokusere på konflikter i stedet for<br />
løsninger. Konflikter er langt bedre læsning og<br />
tv end løsningerne, som nok er mere brugbare<br />
for de fleste, siger Peter Bro.<br />
SPROG & MEDIER<br />
Troels Myhlenberg er enig:<br />
- Hvis en politiker bare har en mening om<br />
tingene, kan hun komme i medierne. Som for<br />
eksempel da Dansk Folkeparti (DF) sagde, at<br />
statsministeren skulle komme hjem fra ferie for<br />
at fyre en minister i forbindelse med skandalen<br />
om DSB. Da fik DF straks spalteplads i aviserne,<br />
og der blev sat tid af til interview i tv. I virkeligheden<br />
er det en ligegyldig udtalelse, for statsministeren<br />
kommer ikke hjem fra sin ferie, bare<br />
fordi DF synes, at han skal. Men journalisterne<br />
synes, at der er noget ramasjang i sådan et syns-<br />
MARTIN FYHN LYKKE LLADO/SCANPIX<br />
15
16<br />
SPROG & MEDIER<br />
punkt, og derfor får det opmærksomhed, siger<br />
han.<br />
Med læserens øjne<br />
Birgitte Fibiger Andreasen er 41 år og lærer på<br />
Grydemoseskolen i Espergærde. Hun er en flittig<br />
avislæser og læser dagligt Politiken og Helsingør<br />
Dagblad. Når hun har læst sine aviser, føler hun<br />
sig velinformeret om, hvad der sker på den politiske<br />
scene. Især Politiken roser hun for baggrundsartikler,<br />
hvor politiske sager både bliver ridset op<br />
og perspektiveret. Men hun er træt af personsagerne,<br />
som hun synes, der generelt er for mange af<br />
i de danske medier:<br />
- Jeg er træt af at høre på Tordenskjolds soldater.<br />
Det er altid de samme, der bliver citeret<br />
i medierne. Og så er jeg træt af personfnidder.<br />
Forleden så jeg et indslag på tv, hvor Jens Rohdes<br />
(V) afløser Troels Lund Poulsen (V) blev interviewet<br />
om, hvor sjov og underholdende han kan<br />
være i forhold til sin forgænger. Jeg blev virkelig<br />
sur over, at det var dét, og ikke hvad den nye ordfører<br />
har tænkt sig politisk, der blev fokuseret på,<br />
siger Birgitte Fibiger Andreasen.<br />
- Medierne skal generelt passe meget på ikke at<br />
tale ned til sin målgruppe. Der er en tendens til, at<br />
skolelærersyndromet er kommet ind i medierne,<br />
siger Troels Myhlenberg og uddyber:<br />
- Engang var det altid skolelæreren, der vidste<br />
bedst i landsbyen. I dag ved læsere, seere og lyttere<br />
ofte mere end journalisterne, og derfor skal<br />
journalisterne manne sig op både sprogligt og på<br />
det faglige niveau. Læserne bliver trætte af at læse<br />
forfladiget journalistik, hvor der er gjort mere ud<br />
af formen end indholdet.<br />
Journalistik styret af meningsmålinger<br />
Lektor Peter Bro mener, at journalister også skal<br />
være mere kræsne over for politikerne, som er blevet<br />
dygtige til at forme en sag, så den er velegnet<br />
til at komme i medierne. I dag har alle politikere<br />
været på medietræningskursus, så de ved, hvordan<br />
man taler journalistikkens enkle sprog. Og<br />
det dikterer, hvilke sager der bliver taget op.<br />
- Emner er relevante, hvis de kan koges ned til<br />
en journalistisk suppeterning, siger han og tilføjer,<br />
at den politiske journalistik også er styret af, hvad<br />
der gør sig godt i meningsmålingerne.<br />
- Da der for eksempel skulle tages stilling<br />
til, om den sorte busterminal skulle bygges på<br />
Rådhuspladsen i København, fik Venstre udført<br />
en meningsmåling, der viste, hvad københavnerne<br />
syntes om den. Derudfra indrettede Venstre sin<br />
politik på området. Altså strategisk og meget langt<br />
fra den gammeldags måde at lave politik på, hvor<br />
man har en ideologi som udgangspunkt. Og journalisterne<br />
skriver naturligvis om, hvad Venstre<br />
foretager sig. Men de ved ikke, hvor de har politikerne,<br />
som rykker sig rundt på det ideologiske<br />
landkort. Samtidig er der spindoktorer, som er<br />
ansat til at fortælle politikerne, hvilke historier<br />
der passer ind i det journalistiske sprog, fortæller<br />
Peter Bro.<br />
Dagbladet Information er en af de få aviser, der<br />
som princip ikke får udarbejdet meningsmålinger,<br />
og derfor heller ikke skriver om, hvad meningsmålinger<br />
viser.<br />
- Vi mener ikke, at meningsmålinger siger nok<br />
om en sag. Derfor graver vi dybere ned for at<br />
beskrive den politik, der ligger bag en bestemt sag,<br />
siger Mikael Børsting, der er journalist og ansvarlig<br />
for den politiske redaktion på Information.<br />
Siden Informations omlægning fra broadsheet<br />
til tabloid har journalisterne skullet skrive<br />
kortere. Der er ganske enkelt mindre plads på<br />
siderne. Men journalisterne føler ikke, at de er blevet<br />
afskåret fra at skrive historier, der går helt til<br />
bunds i en sag.<br />
- Vi må naturligvis prioritere strammere. Men<br />
hvis vi skal lave et opslag om et nyt finanslovsforslag,<br />
er det ofte den bløde reportage, der bliver<br />
skåret væk, når vi har pladsproblemer, siger<br />
Mikael Børsting.<br />
Jeg vil gerne lære noget af min avis<br />
Lærer Birgitte Fibiger Andreasen har af og til<br />
en fornemmelse af, at det er politikerne og ikke<br />
journalisterne, der styrer, hvilke historier der bliver<br />
bragt, og i hvilket sprog de bliver fortalt. Hun<br />
vil gerne have, at journalisterne skriver mere kritisk<br />
journalistik.<br />
- Hvordan kan det være, at der skal spares så
meget på blandt andet skole- og børnepasningsområdet,<br />
når det netop er blevet offentliggjort,<br />
at Danmark ligger på en femte plads over verdens<br />
rigeste lande, spørger hun, og vil meget<br />
gerne have svaret i sin daglige avis.<br />
Birgitte Fibiger Andreasen mener samtidig,<br />
at medierne sagtens kan forudsætte noget af<br />
sine læsere, lyttere og seere.<br />
- Ud over at jeg skal føle mig informeret, når<br />
jeg lukker avisen, så er det da også tilfredsstillende,<br />
hvis jeg har lært noget. Hvis jeg læser en<br />
artikel om et emne, jeg ikke ved ret meget om,<br />
så forsøger jeg at sætte mig ind i det, siger hun.<br />
Den effekt må journalistik gerne have, mener<br />
Myhlenberg.<br />
- Sproget i journalistikken skal afspejle, at<br />
man forudsætter noget af læserne. At læserne<br />
ved, hvad man skriver om og kender baggrunden<br />
for sagen. Journalister skal tillade sig at<br />
stille krav til læserne. På den måde får journalistikken<br />
en opdragende effekt, hvor læseren<br />
siger til sig selv: ”Nu må jeg tage mig sammen<br />
og lære noget om det her”.<br />
Indspist sprog er væk<br />
Men der er også roser til den journalistiske<br />
dækning af det politiske spil.<br />
- Det sprog, journalisterne på Christiansborg<br />
bruger i deres artikler, er blevet mindre indspist.<br />
Der er ikke ret meget sproglig afsmitning<br />
fra det politiske ekspertsprog, og det synes jeg<br />
er godt. Men det er en balancegang. For journalister<br />
kan komme til at klippe så mange hæle<br />
og tæer, at det bliver ligegyldigt, det der står.<br />
Det skal ikke nødvendigvis være langt og tungt<br />
i sproget, men det skal alligevel afspejle, at verden<br />
ikke bare er sort/hvid, men at den måske<br />
er mere kompleks, siger Troels Myhlenberg.<br />
Da Peter Bro arbejdede som pressesekretær<br />
for Venstre, gik han hver dag gennem vandrehallen<br />
på Christiansborg.<br />
- På væggen står der: ”Den, der forstår fuglenes<br />
sprog, kan blive minister”. Jeg har altid<br />
tænkt på, at der i virkeligheden burde stå:<br />
”Den, der forstår journalisters sprog, kan blive<br />
minister”.<br />
Lærerne kan med fordel<br />
lære journalisternes sprog<br />
Det er ikke kun politikere, der kan lære, hvordan<br />
de lettest får placeret de gode historier i medierne.<br />
Journalist Troels Myhlenberg, leder af journalistuddannelsen<br />
på SDU, har udarbejdet seks<br />
gode råd til lærere, der gerne vil placere historier<br />
fra deres univers i aviser, tv og radio. Han<br />
understreger, at rådene ikke drejer sig om at<br />
snøre journalisterne, men om at der kan komme<br />
bedre historier fra uddannelsesområdet i medierne,<br />
hvis parterne forstår hinanden.<br />
1. Opfind en fjende. Den gode historie skal<br />
altid have en fjende, og hvis han ikke er der,<br />
skal man bare opfinde ham. Det er det, regeringen<br />
gør hele tiden i forhold til Danmarks<br />
Lærerforening (DLF), for eksempel i spørgsmålet<br />
om faglighed. Regeringen siger, at den går ind<br />
for mere faglighed og antyder, at DLF går ind for<br />
mindre faglighed, selv om det ikke er tilfældet.<br />
2. Ryst posen. Man kan sagtens sælge gamle<br />
historier, bare de fremstår som nye.<br />
3. Bræktesten. Først når du selv er ved at<br />
brække dig over at høre dig selv sige det samme<br />
igen og igen, begynder folk at forstå det. Anders<br />
Fogh Rasmussen er ekspert i det. (Og det beundrer<br />
Troels Myhlenberg ham for).<br />
4. Gør medierne til medspiller, ikke modspiller.<br />
5. Svar ikke på det spørgsmål, journalisten<br />
stiller, men sig i første omgang dét, du har at<br />
sige. Så er det din bane, I spiller på, ikke journalistens.<br />
6. Hvad der ikke kan forklares, kan ikke forsvares.<br />
Medierne er interesseret i resultaterne.<br />
Mellemregningerne og de langhårede forklaringer<br />
må du holde for dig selv. ■<br />
SPROG & MEDIER<br />
17
18<br />
SPROG & MEDIER<br />
Det fortællende<br />
fotografi<br />
Af Søren Pagter,<br />
leder af fotojournalistuddannelsen<br />
Danmarks Journalisthøjskole<br />
En person nævner en begivenhed,<br />
for eksempel Vietnamkrigen<br />
eller EM 1984. Et eller måske<br />
to billeder fra hver begivenhed<br />
toner straks frem på nethinden.<br />
Hvilke billeder husker du?<br />
Den menneskelige hjerne<br />
husker i billeder, drømmer i billeder,<br />
associerer i billeder. Derfor<br />
er billeder med til at styrke vores<br />
hukommelse i langt højere grad<br />
end ord. Det er én af fotografiets<br />
fordele.<br />
Fotografiet tager udgangspunkt<br />
i virkeligheden. Vi tror på,<br />
at personerne eller begivenheden<br />
har fundet sted foran en fotograf<br />
og et kamera. Derfor erindrer vi<br />
bedst og mest virkelighedsnært<br />
gennem fotografier.<br />
Herudover giver fotografier en<br />
umiddelbar reaktion hos beskueren,<br />
uanset om det er et voldsomt<br />
krigsbillede eller et smukt<br />
landskabsfotografi. Vi kan bladre<br />
en avis igennem uden at forholde<br />
os til alle ordene, men det er stort<br />
set umuligt at undlade at se på<br />
fotografierne. De gode fotografier<br />
giver en direkte indgang til<br />
læsernes sanser.<br />
Konteksten er nødvendig<br />
Fotojournalisten kan dog<br />
Hvor end vi bevæger os, er vi omgivet af<br />
billeder, og de råber alle på opmærksomhed.<br />
Men det journalistiske fotografi skal mere end<br />
det. Det journalistiske fotografi skal fortælle<br />
læserne en historie.<br />
ikke kontrollere læsernes associationer.<br />
I modsætning til teksten<br />
er det sværere at kende og<br />
styre læsernes reaktion ved et<br />
fotografi. Læserne vil afkode<br />
fotografiets indhold ud fra deres<br />
egne kulturelle, politiske, religiøse<br />
og andre personlige forhold.<br />
Opfattelsen af et fotografi er således<br />
ikke universelt, men meget<br />
personligt. Fotografier opleves i<br />
forhold til beskuerens personlige<br />
erfaringer.<br />
For at sikre den rette information<br />
behøver det journalistiske<br />
fotografi derfor en kontekst.<br />
Fotojournalister kan ikke sende<br />
et fotografi af sted og så håbe<br />
på, at budskabet bliver forstået<br />
af læserne. Hvis der skal<br />
opstå kommunikation, bliver<br />
fotojournalisten nødt<br />
til at forholde sig til nogle<br />
af de spørgsmål, som fotografiet<br />
skaber hos læseren.<br />
Ethvert fotografi skal<br />
således ses i sammenhæng<br />
med rubrikken, billedteksten<br />
og artiklen. Det er<br />
sådan læserne opfatter det.<br />
Et troværdigt medie<br />
Historisk set bliver<br />
fotografiet opfattet som<br />
meget virkelighedsnært
Hvem er kvinden? Hvis ikke<br />
billedet ledsages af en tekst, vil<br />
det blive opfattet forskelligt af<br />
læserne. Nogle vil måske opfatte<br />
hende som gospelsangerinde.<br />
Rubrikken fortæller os historien<br />
og sætter portrættet i perspektiv.<br />
Samtidig er billedet overraskende,<br />
idet det gør op med den<br />
stereotype forestilling om en HIV-<br />
ramt kvinde. Hun smiler jo. Vi<br />
ser hende som personen Esther<br />
og ikke som en HIV- smittet.<br />
Thomas Borberg/POLFOTO<br />
og derved troværdigt, men lige<br />
fra mediets fødsel har der været<br />
eksempler på manipulerede fotografier.<br />
Senest udsendte billedbureauet<br />
Reuter i august 2006 et<br />
manipuleret fotografi fra krigen<br />
i Libanon.<br />
Eksemplerne på opstillet eller<br />
manipuleret virkelighed ændrer<br />
dog sjældent ved, at læserne som<br />
udgangspunkt tror på fotografiets<br />
fortælling. Når vi stiller<br />
spørgsmålstegn ved et fotografi,<br />
er det altid med virkeligheden<br />
som målestok. Ligner det? Var<br />
det virkelig sådan der så ud.<br />
Skete det virkeligt?<br />
Fotojournalistik diskuteres<br />
mere og mere, og der stilles<br />
spørgsmål ikke kun til troværdigheden,<br />
men også til den historie,<br />
som fotografierne fortæller.<br />
Den diskussion styrker fotojournalistikken,<br />
fordi den gode<br />
fotojournalistiske historie fordrer<br />
professionalisme og åbenhed.<br />
Subjektive fortællinger<br />
Det journalistiske reportagefotografi<br />
skal tage udgangspunkt<br />
i virkeligheden og være bundet<br />
af tid og sted. En begivenhed<br />
skal rent faktisk have fundet sted<br />
uden indblanding fra fotografen<br />
og på det pågældende tidspunkt,<br />
for at fotografiet kan kaldes et<br />
reportagefotografi. Men det er<br />
ikke det samme som, at fotografiet<br />
er objektivt.<br />
Fotojournalistik er et subjektivt<br />
medie, hvor fotojournalisten<br />
vælger sine øjeblikke, sine vinkler<br />
og sine visuelle virkemidler<br />
SPROG & MEDIER<br />
for at fortælle sin<br />
historie. Igennem<br />
denne udvælgelse<br />
og præsentation<br />
af elementerne i<br />
såvel det enkelte<br />
fotografi som i sammensætningen<br />
af<br />
fotografier kan en<br />
fotojournalist vinkle<br />
sin historie. Akkurat ligesom<br />
det sker inden for den skrevne<br />
journalistik.<br />
Den gode fotojournalistik skal<br />
ikke kun registrere virkeligheden,<br />
den skal fortælle om den.<br />
Fotografier på nethinden<br />
Jeg gætter på, at<br />
Vietnamkrigen fik dig til at<br />
tænke på et billede af en nøgen<br />
skrigende pige, der løber hen ad<br />
en vej, væk fra en napalmangreb.<br />
Og EM 1984 er blevet synonymt<br />
med Preben Elkjærs revnede<br />
shorts efter et brændt straffespark.<br />
■<br />
www.<br />
Fotojournalistikkens sprog af<br />
Søren Pagter<br />
www.<br />
cfje.dk/fotojournalistik<br />
Pressefotografforbundet hjemmeside<br />
www.<br />
pressefotografforbundet.dk<br />
om billedmanipulationer.<br />
19
20<br />
SPROG & MEDIER<br />
Af lektor Lars Kabel<br />
Danmarks Journalisthøjskole<br />
ET TALT SPROG<br />
Målet er mainstream for den folkeoplysende public<br />
service-nyhedsformidling om døgnets vigtigste<br />
begivenheder, og det gælder for både Nyhederne<br />
fra TV2 og TV-avisen fra DR.<br />
Denne forpligtelse til at nå de mange med de<br />
store nyhedsudsendelser dikterer sproget, når<br />
nyhederne præsenteres i oplæg og nedlæg, og det<br />
er et vilkår for den måde, hvorpå de udgående<br />
nyhedsreportere redigerer og speaker deres indslag.<br />
Der må ikke være talt sprog, der afgørende<br />
støder de imellem 650.000 og 800.000 danskere,<br />
som dagligt ser hver af de store nyhedsudsendelser<br />
om aftenen.<br />
Studieværternes og journalisternes sprog har<br />
afsæt i det folkelige erfaringssprog og gør brug af<br />
ord fra den konkrete ende af abstraktionsstigen<br />
for på den måde at kunne bidrage mest muligt<br />
til en skabelse af en nærhed, som tv-stationerne<br />
finder meget værdifuld. ’Vi taler som danskerne<br />
gør det’.<br />
Nyhedsdramaturgien<br />
Berettermodeller og nyhedskriterier er også<br />
rammesættende for sproget på tv. De er tankegange<br />
og metoder til historiefortælling, der rutinemæssigt<br />
tages i brug af redaktionerne i deres<br />
arbejde med at konstruere og producere indslag.<br />
Ifølge videnskabelige undersøgelser er konfliktkriteriet<br />
det suverænt mest brugte nyhedskriterium,<br />
når der bliver tildelt nyhedsværdi til forskellige<br />
emner og begivenheder. På redaktionerne<br />
betragtes en konflikthistorie instinktivt som en<br />
god historie, og sprogligt har det som konsekvens,<br />
at der til brug for de korte nyheder skal udkrystalliseres<br />
to aktører i et spændingsfelt, som kan stå i<br />
modsætning til hinanden.<br />
En konsekvens af dette er, at krigs- og sportsmetaforer<br />
meget hyppigt bruges i alle typer af<br />
nyheder og reportager. I disse uger har vi fx en<br />
aviskrig kørende i Danmark. Islændingene skal<br />
smides ud af landet og tilbage i Nordatlanten, som<br />
var de en krigerisk invasionsstyrke af vikinger.<br />
Sports- og krigsmetaforerne støder os imidlertid<br />
ikke særligt meget som seere, vi er simpelthen<br />
så vant til dem, at vi accepterer, at de ofte har<br />
begrænset forklaringsværdi. På sekunder er de<br />
lette at forstå.<br />
Nyhedsdramaturgi er styrende for både de<br />
korte nyheder og de længere mere oplevelsesbetonede<br />
indslag.<br />
De mest brugte modeller er den korte omvendte<br />
nyhedstrekant, ’berettermodellen’, der i bølger<br />
indeholder en stigende spændingskurve og<br />
aktantmodellen, der forløber i et spændingsfelt<br />
imellem ’helte’ og ’skurke’. Alle tre modeller leder<br />
journalisterne og nyhedsredaktørerne til et sprogvalg,<br />
der hovedsageligt består af aktive verber,
UDEN KNASTER<br />
benævnte adjektiver og konkrete subjektiver til at<br />
skabe veldefinerede aktører, som man hurtigt kan<br />
identificere sig med eller tage afstand fra. Idealet<br />
er at undgå adjektiver i deres mest vurderende og<br />
postulerende form.<br />
Public service-nyhedsformidling er neutral<br />
og ikke meningsdikterende, og som en følge af<br />
dette er tv-nyheder fattige på superlativer og lader<br />
hændelser og billeder tale for sig selv. Igen et talt<br />
sprog, der er uden kanter og knaster.<br />
Måden det bliver sagt på<br />
Det er ikke blot dét, der bliver sagt, men også<br />
måden, det siges på, der er meget vigtig for vores<br />
opfattelse af tv-avisernes indhold og især af studieværternes<br />
sprog. Mere end indholdet er det<br />
ofte fx en anderledes trykplacering i studieværternes<br />
sprog, som seerne bemærker.<br />
Ifølge "Vellyden" af professor Peder Skyum-<br />
Nielsen består stemmebeherskelse af følgende<br />
10 elementer: Artikulation, frasering, tempoet,<br />
pauseringen, herunder vejrtrækningen, styrken,<br />
trykplaceringen, højden og tonelejet, tone- eller<br />
melodigangen, klangen og resonansen samt<br />
muskelspændtheden og kompressionen.<br />
En god studievært behersker det hele og har<br />
kun i begrænset omfang sin egen stil. Det skaber<br />
troværdighed i nyhedsformidlingen.<br />
Anderledes er det for journalisterne ude i marken.<br />
Det er en kendt sag, at deres arbejdssituation<br />
SPROG & MEDIER<br />
ofte er så presset, at de får ”professionelle og<br />
stressbetingede spændinger i stemmelæberne”.<br />
Dette taleproblem er med til at skabe den overdramatisering,<br />
som visse typer af tv-nyheder kritiseres<br />
for.<br />
Sproget og billederne<br />
Når sproget alligevel skurrer i tv-seernes ører,<br />
så viser undersøgelser som "Verden langt herfra",<br />
at det som oftest forårsages af en åbenlys forskel<br />
på det, som billederne viser og det, som speakeren<br />
beretter. Under fx dækningen af Irak-konflikten<br />
forekommer det, at reportere fra både DR og TV2<br />
i deres ’voice over’ optrapper dramatikken med<br />
ord som ”barbariske” og ”rasende folkemængde”,<br />
uden at der er ’visual proof’ for det i billederne.<br />
Denne distance mellem sprog og tv-billeder reagerer<br />
seerne klart negativt på. De oplever, at sproget<br />
bruges til en form for manipulation. ■<br />
Kilder:<br />
Vellyden,<br />
Peder Skyum-Nielsen,<br />
Syddansk Universitet og DR, 2003<br />
Verden langt herfra,<br />
Lars Kabel, CFJE og Danida, 2005.<br />
21
22<br />
UNDERVISNING<br />
Metaformylder<br />
Avisernes spalter og vores hverdagssprog er brolagt med<br />
metaforer. Send eleverne på metaforjagt i aviserne og lad<br />
dem diskutere de metaforer, de møder.<br />
Af lektor Pernille Garbers<br />
Frederiksborg Gymnasium og hf<br />
Der er metaforer alle vegne. Metaforen er allestedsnærværende<br />
i hverdagssprog, i aviser, i litteratur,<br />
i religion og politik, økonomi, sport, kunst<br />
og medier, fra finkultur til gadekultur. Nogle<br />
metaforer får vi øje på, og andre ænser vi næsten<br />
ikke mere. Faktisk mener nogle metaforforskere,<br />
at alt er metaforer. At metaforen strukturerer<br />
begrebsdannelsen, at metaforen styrer tankeprocessen,<br />
og at metaforen genererer de sproglige<br />
udtryk. De sidste tre udsagn kan naturligvis diskuteres,<br />
men det er ikke ærindet for dette indlæg.<br />
Det er derimod at pege på de hverdagsmetaforer,<br />
som vi møder i nyhedsmedierne.<br />
Traditionelt set tænker vi på metaforen som<br />
retorisk pyntefigur og litterær ornamentik, som<br />
når Adam Oehlenschläger i Guldhornene skriver<br />
”Hendes Rosenkind brænder, hun har Lilliehænder”.<br />
Vi kan også uden videre komme i tanke om nogle<br />
sportsjournalistiske pletskud: ”Da Luca Toni sænkede<br />
Ukraine.” Sådan faldt ordene i Ekstra Bladets<br />
netudgave 1.6. 2006, da den italienske fodboldspiller<br />
sendte Ukraine ud af sommerens VM i<br />
fodbold.<br />
Faktisk er hverdagssproget også spækket med<br />
metaforer. Et tilfældigt nedslag i den nye gratisavis<br />
”dato” 6.9.2006 giver disse eksempler:<br />
Om Mads Mikkelsen, der stævner Se & Hørs<br />
chefredaktør for bagvaskelse:<br />
”Hans (MM red.) første reaktion var at love kongen<br />
af sladder, chefredaktør Henrik Qvortrup, tørre tæsk.<br />
Og hans anden reaktion var at trække ham i retten for<br />
brud på ophavsretten. (…) Se og Hør har skadet Mads<br />
Mikkelsens omdømme ved at stemple ham som pornostjerne.<br />
Henrik Qvortrup tager sagen med iskold ro…”<br />
’Kongen af sladder’ – denne metafor er nok en<br />
kreativ sprogfornyelse, opfundet til lejligheden.<br />
Den nærmer sig kategorien: en one-shot metafor.<br />
’Tørre tæsk’ er en metafor, der næsten nærmer<br />
sig et idiomatisk udtryk, men som metafor<br />
er den stadig en ’levende’ metafor. Den er endnu<br />
ikke et fossil, en såkaldt død metafor ligesom<br />
’stoleben’ og ’bjergets fod’. Faktisk er ’at trække i<br />
retten’ og ’brud på ophavsretten’ også metaforer,<br />
men vi ænser dem nærmest ikke. ’At stemple som<br />
pornostjerne’ lægger sig midt i mellem de metaforer,<br />
som man ubemærket fordøjer og de mere<br />
spektakulære, dem som tiltrækker sig opmærk-
Kategorisering<br />
af metaforer<br />
Strukturelle metaforer<br />
DISKUSSION ER KRIG: ”dine påstande kan<br />
ikke forsvares”, ”hans kritik ramte plet” ”er<br />
du uenig, okay, fyr løs” - heraf er udledt:<br />
FODBOLD ER KRIG.<br />
TID ER PENGE: ”jeg spilder min tid”,<br />
”denne dims vil spare dig for timers arbejde”,<br />
”arbejdet stjæler al min tid”. Af denne<br />
’grundmetafor’ kan udledes: TID ER EN<br />
BEGRÆNSET RESURSE og TID ER ET<br />
VÆRDIFULDT GODE.<br />
Orienteringsmetaforer<br />
Orienteringsmetaforer hænger sammen<br />
med, at mennesket går oprejst og på den<br />
måde bevæger sig rundt i og interagerer med<br />
verden. Eksempler: Op/ned og fra/til. Op er<br />
positivt, ned er negativt: ’Optur’, ’til tops’, ’op<br />
med humøret’ over for: ’nedtur’, ’nedtrykt’ og<br />
’det var bare nederen’. At sproget er kreativt<br />
og ikke kan indhegnes totalt af kategoriseringer<br />
mv. ses af ungdomsudtrykket, ’at være<br />
nede med Grand Prixet’, som har den modsatte<br />
betydning: at det er sejt at være med ved<br />
Grand Prixet.<br />
Ontologiske metaforer<br />
Ved hjælp af de ontologiske metaforer<br />
kan vi forstå abstrakte begreber som begivenheder,<br />
følelser, ideer som fysiske entiteter<br />
og substanser. Eksempel: KROPPEN ER EN<br />
CONTAINER. ”Han kogte over”, ”hun eksploderede”.<br />
Kilde: Eksempler hentet fra Lakoff og Johnson:<br />
Hverdagens metaforer.<br />
UNDERVISNING<br />
somhed. I sidstnævnte eksempel ser vi metaforens<br />
virkning allertydeligst.<br />
Sådan virker metaforen<br />
Metaforens fornemste funktion er den lynhurtige<br />
forståelse af et udtryk ved hjælp af en<br />
forudkendskab fra et andet område. Man taler<br />
om en overførsel af forståelse fra et kildedomæne<br />
til et måldomæne. Overførslen vil altid gå<br />
fra noget konkret til noget andet konkret eller<br />
hyppigere: fra noget konkret til noget abstrakt.<br />
Fx hedder en grundmetafor MENNESKER ER<br />
PLANTER. Her overføres vores konkrete erfaringer<br />
med planteuniverset som kildeområde til<br />
det mere abstrakte målområde mennesket. Det<br />
fører til velkendte metaforer som ’hænge med<br />
hovedet’, ’blomstre op’, man kan ’slå rod’ og<br />
man kan ’visne’.<br />
En sådan grundmetafor kan udvides med<br />
submetaforer og overførsel til andre områder:<br />
ORGANISATIONER ER PLANTER.<br />
Nedenstående eksempler er fra Berlingske<br />
Tidende 6.6.2006: ”Carefarm – milliardomsætning<br />
uden vækst” …”Udviklingen har været en skandale…<br />
kerneaktiviteten må bedømmes som stærk og<br />
sund…” ➞<br />
23
24<br />
UNDERVISNING<br />
➞ Her bliver udvikling koblet med plante<br />
universet og får dermed en bestemt medbetydning<br />
som noget, der kan visne eller<br />
blomstre op.<br />
Ovenstående er eksempler på den såkaldte<br />
strukturelle metafor. Der findes en række<br />
andre strukturelle metaforer, som bruges<br />
konstant i hverdagssproget til at danne billedskabende<br />
metaforer. Vellykkede metaforer<br />
hjælper os til at forstå det abstrakte<br />
bedre. Se eksempler på andre strukturelle<br />
metaforer i faktaboks.<br />
Metaforen som mødested<br />
Eleverne lever i en informationsmættet<br />
tid, hvor de bombarderes med sprog og billeder,<br />
og de har derfor mere end nogensinde<br />
brug for gode analyseredskaber. Metaforen<br />
nævnes eksplicit i det nye danskfags læreplan<br />
inden for fagets tre dimensioner: medier,<br />
sprog og litteratur. Metaforen er derfor et<br />
naturligt udgangspunkt for undervisningen<br />
i gymnasiet og hf.<br />
Metaforen opererer i spændingsfeltet mellem<br />
kendt og mindre kendt, og både som<br />
sprogmodtagere og som sprogbrugere kan<br />
eleverne bruge metaforen som analyseredskab.<br />
Ikke mindst i arbejdet med medietekster.<br />
Gode metaforer kan give indblik i nye<br />
sammenhænge og appellere til læserens<br />
sanser og medskaben. Men ikke alle metaforer<br />
i aviserne er lige gode. Lad eleverne<br />
undersøge dem for, hvilke der er slidte og<br />
virkningsløse, og hvilke der er så friske, at<br />
de overrasker og fornyer sproget. De kan jo<br />
starte med at undersøge denne artikels brug<br />
af metaforer. ■<br />
www.<br />
Til denne og andre artikler om Sprog &<br />
Medier er der opgaver på www.aiu.dk/prent<br />
Fik afløb<br />
Drømmen om journalistik fik 20 unge<br />
gymnasieelever til at bruge en uge af<br />
sommerferien til at gå i skole.<br />
Af redaktionschef Hans Petersen<br />
URBAN<br />
Rubrik, underrubrik, tophistorie, byline, vinkling.<br />
Ord fra journalistikkens verden føg gennem<br />
luften, da gymnasiets stole var skiftet<br />
ud med rundkredsen i MedieLab’et på Fyens<br />
Stiftstidende i Odense.<br />
Med lyttelapperne ude og øjnene på stilke<br />
sugede 20 unge viden om at skrive, redigere og<br />
fotografere til aviser.<br />
De kom med tasken fuld af forventning, og<br />
før ugen var omme boblede de af begejstring.<br />
Artikler blev skrevet med engagement og indlevelse,<br />
og de gik derfra med inspiration til at<br />
blive journalister.<br />
Velskrivende journalister og højt estimerede,<br />
yngre fotografer øste deres viden og erfaring ud<br />
over de unge.<br />
Da de skulle skrive, var deres egne ideer<br />
talrige og blev udviklet i fællesskab. De mange<br />
input var god inspiration for den skrivekløe,<br />
som skulle have afløb. De unge skrev med<br />
"ambitioner" som overordnet tema om emner<br />
som fodboldpiger, der tager til USA, børnecirkus,<br />
pigeskatere, sangere på de unges scene, en<br />
balletpiges flytning fra Odense til København,<br />
unge, der bruger ferien på at hjælpe andre unge<br />
i u-lande, om DM i miniput-fodbold. Og en del<br />
mere.<br />
Næsten alle artikler havnede i de to aviser,<br />
der var med i arrangementet, som Avisen i
for skrivekløen<br />
Undervisningen havde stablet på benene: Fyens<br />
Stiftstidende og URBAN.<br />
Deltagerne var begejstrede.<br />
Magnus Scherman, 19 år, fra 3.g på Svendborg<br />
Gymnasium:<br />
”Det var super, en fin blanding af teori og<br />
praksis, og vejlederne var ikke bange for at give<br />
kritik. Det er vi ikke vant til fra skolen.”<br />
Maria Hamann, 18 år, fra 3.g på Silkeborg<br />
Amtsgymnasium havde tidligere været i praktik<br />
på en tv-station og en avis:<br />
”Mediacampen var en fed oplevelse, der<br />
gjorde mig klogere på faget. Jeg fik prøvet mine<br />
grænser og evner.”<br />
Leonora Beck, 17 år, fra 2.g på Egå<br />
Gymnasium ved Århus syntes, det var fedt at<br />
være sammen med jævnaldrende, som brændte<br />
Først prøver eleverne at<br />
interviewe hinanden, derefter<br />
gælder det virkeligheden.<br />
Hans Petersen/URBAN<br />
UNDERVISNING<br />
for det samme som hende selv.<br />
”Oplevelsen kan bruges til noget,” mente hun.<br />
Frederik Elbæk, 17 år, fra 2.g på<br />
Falkonergårdens Gymnasium:<br />
”Selv om jeg kendte til journalistik i forvejen,<br />
lærte jeg meget nyt. Det var overvældende.”<br />
Avisen i Undervisningen havde udbudt kurset<br />
på landets gymnasier. De 20 deltagere var valgt<br />
blandt 60, som havde ønsket at være med. De<br />
betalte 899 kr. og boede på Odenses centrale<br />
vandrehjem lige over for Fyens Stiftstidende.<br />
Fra Avisen i Undervisningen deltog afdelingschef<br />
Kirsten Holck Rantorp, journalist<br />
Christina Ove Holm og undervisningskonsulent<br />
Aslak Gottlieb.<br />
Aviserne mødte med to redaktionschefer:<br />
Esben Seerup, Fyens Stiftstidende, og Hans<br />
Petersen, URBAN. ■<br />
25
26<br />
UNDERVISNING<br />
Retoriske virkemidler<br />
Ladede ord - emotiver<br />
Et emotiv betegner et værdiladet ord eller<br />
udtryk, det som vi også kalder for 'plus'- og<br />
'minusord'. Eksempler på rubrikker fra magasinet<br />
Fokus 24.8.2006:<br />
“Det er perkere mod nazier, siger de unge:<br />
Racestrid bag knivstikkeri”.<br />
“Daglige overfald i Afghanistan: <strong>Danske</strong> soldater<br />
i dødsfælde”.<br />
Denotation og konnotation<br />
Mens et ords denotation omhandler dets<br />
grundbetydning, betegner et ords konnotationer<br />
dets medbetydninger. En forkortelse som 'EU'<br />
betegner en sammenslutning af lande i den europæiske<br />
union, men ordet trækker en masse konnotationer<br />
med sig, så snart sammenhængen er<br />
'nede i EU'.<br />
Billedsprog<br />
I retorikken er billedsprog et vigtigt virkemiddel,<br />
som de fleste anvender, fx i form af metaforer,<br />
symboler og sammenligninger.<br />
• Metafor: En metafor er et billedligt udtryk. Fx<br />
kendes fra fodbold og tipstjenestens reklamer for<br />
odds’et følgende metaforer: “grave sig ned i forsvaret”,<br />
“en gammel skade” og “tage sig en skovtur”.<br />
Politiken skriver 14.9.06: Syrien giver USA diplomatisk<br />
næse.<br />
• Symbol: Et symbol er et tegn, der sammenholder<br />
og repræsenterer noget andet. En due symboliserer<br />
fred, Dannebrog symboliserer Danmark osv.<br />
DF’s aktuelle anvendelse af Dannebrog i logoer<br />
og reklamer har skabt en kamp om retten til<br />
Danneborg og givet flaget nye konnotationer.<br />
• Sammenligning: Her etableres forbindelsen<br />
mellem realplan og billedplan med ordet som eller<br />
ligesom. Fx skriver Politiken 14.9.06 om forbud<br />
mod gødning, som kan anvendes til bomber: 'Det<br />
er ligesom, hvis man sætter lås på en dør. Så kan<br />
man jo stadig bryde ind gennem vinduet”.<br />
• Personifikation: En personifikation er betegnelsen<br />
for, at begreber sættes i skikkelse og tildeles<br />
liv, fx: Lovens lange arm, Skattefar osv.<br />
Modsætninger<br />
Kontraster skabes ofte i avisartikler ved modstilling<br />
af eget synspunkt eller anvendelse af<br />
sproglige modsætninger som fx lys-mørke, godond<br />
osv. Fx skriver historikeren David Gress i<br />
Jyllands-Posten 10.9. 06. ”Dengang Venstre var<br />
et liberalistisk parti, var det et udgangspunkt, at<br />
pengene lå bedst i borgernes lommer. (...) Nu har<br />
Venstre overtaget den trossætning, at pengene ligger<br />
bedst i magthavernes lommer”.<br />
Ironi<br />
Ironi er en indirekte måde at kommunikere<br />
på, hvor man siger, hvad man ikke mener - ved at<br />
gøre grin med modstanderens synspunkt. Fx kan<br />
man i et læserbrev fra Information 14.9.06 læse<br />
følgende: "Nu har fornuften jo aldrig været den<br />
største lidelse hos Helge Adam Møller".<br />
Gentagelser<br />
Et centralt virkemiddel inden for retorikken<br />
er den bevidste brug af gentagelser. Hvem husker<br />
ikke Martin Luther Kings berømte tale, hvor hvert<br />
hovedafsnit blev indledt med ordene: “I have a<br />
dream...”?<br />
Retoriske spørgsmål<br />
En klassisk stilfigur er det retoriske spørgsmål,<br />
der har den effekt at lede modtageren til bestemte<br />
svar. Fx skriver Information på ledersiden 14.9.06<br />
følgende om, hvem der skal forvalte velfærdsstaten:<br />
"Hvem besidder den største professionalisme,<br />
kompetence og kommunikationsevne? - hvem er<br />
den smarteste, klogeste og mest veltalende? Og er<br />
det så et problem?"
Model til retorisk analyse<br />
af avistekster<br />
1) Præsenter tekst, genre, forfatter, medie, tema og<br />
emnets kontekst.<br />
2) Undersøg mediets oplagstal (www.do.dk) og<br />
profil (egen hjemmeside, fx www.jp.dk).<br />
3) Angiv synspunkt, vinkling og evt. nyhedsværdi.<br />
4) Analyser tekstens komposition.<br />
5) Analyser tekstens argumentation, herunder<br />
argumenter + evt. argumentationskneb.<br />
6) Undersøg artiklens sprog, fx:<br />
x sprogbrug og stil, herunder<br />
x sætningsopbygning (syntetisk/analytisk sprog)<br />
x emotiver og emotive funktioner<br />
(plus- og minusord)<br />
x markører (af fx ironi eller direkte holdning)<br />
x retoriske spørgsmål<br />
x selvkorrektioner<br />
x læserhenvendelser<br />
x udråb<br />
x kontraster<br />
x billedsprog<br />
x fremhævelser (fx kursiv)<br />
x andet<br />
7) Vurder tekstens appel til etos (afsendertroværdighed),<br />
logos (emnebehandling) og patos (spil<br />
på følelser).<br />
8) Lav en samlende vurdering af tekstens måde at<br />
kommunikere sit budskab på. Herunder en<br />
diskussion/kritik af den.<br />
9) Sammenlign artiklen med andre, der behandler<br />
samme sag eller tema. ■<br />
Af Johannes Fibiger, konsulent for seminarier i AiU.<br />
UNDERVISNING<br />
PRENT som klassesæt - og opgaver<br />
til 9.-10. klasse, ungdomsuddannelser<br />
og lærerseminarier<br />
www.<br />
På Avisnet kan du finde opgaver<br />
med journalistisk indhold, der matcher<br />
artiklerne i PRENT. Enkeltnumre af<br />
bladet kan bestilles gratis, så længe<br />
lager haves. Dog skal du betale<br />
porto ved bestilling af fire stk. eller<br />
derover.<br />
Bestil PRENT og gå til opgaverne via<br />
www.aiu.dk/prent<br />
Avisen i Undervisningen april 2006<br />
NYE<br />
NYHEDER<br />
Læs om bladet side 3/ TEMA: Nye nyheder, fx Fortællingen holder på avislæserne side<br />
8-10/ Fremtidens mangfoldige nyheder side 12-13/ Nyheder på nettet ad mange kanaler<br />
side 16-17.Læsogsåfemungesindsparkomderesforholdtilaviserside25-27.<br />
Læs også fem unges indspark om deres forhold til aviser side 25-27.<br />
Avisen i Undervisningen feb. 2006<br />
Læs om bladet side 3/ TEMA: Opinionsgenrer, fx Argumenter mangler i debatten side 8-<br />
10/ Plads til hr. Hansens holdninger side 11-13/ Bladtegningen skal sætte skub i debatten<br />
side 20-21/ Tak til ytringsfriheden side 22/ Opinionsgenrerne side 26<br />
Opgaverne på Avisnet produceres<br />
af AiUs konsulenter, som alle er<br />
lærere på de pågældende uddannelsestrin.<br />
Forslag til opgaver og<br />
arbejdsspørgsmål om journalistik<br />
modtages gerne på<br />
aiu@danskedagblade.dk ■<br />
27
28<br />
ANMELDELSER<br />
God ide<br />
– en del set før<br />
Af lektor Peter Hartmann<br />
Hillerød Handelsskole<br />
Rikke Viemoses undervisningsbog ”Skriv en avis”,<br />
som er rettet mod overbygningen i folkeskolen,<br />
har tidligere været anmeldt i Prent. Nu foreligger<br />
samme forfatters lærebog til erhvervsuddannelserne:<br />
”Journalistens værktøj”.<br />
Det skal hilses velkomment, at Dansklærerforeningen<br />
nu – igen – retter fokus mod erhvervsuddannelserne,<br />
som på mange områder er knapt så<br />
velforsynede med undervisningsmaterialer som de<br />
gymnasiale uddannelser.<br />
Det er også en god ide, at publikationen fremstår<br />
lettilgængelig med mange eksempler og opgaver,<br />
men for mig at se burde bogen – målgruppen taget<br />
i betragtning – have været præget af mere anvisning<br />
og af mindre omtale.<br />
Det er oplagt, at avisernes genrer, nyhedskriterier<br />
og layout må behandles – og der er trods alt grænser<br />
for, hvor mange måder, det kan gøres på – men<br />
bogen ville for mig at se have ramt målgruppe og<br />
undervisningssituation mere præcist, hvis de praksisrettede<br />
anvisninger og opgaver i kapitlerne om interviewteknik,<br />
sprog og debatindlægget havde smittet<br />
af på resten af indholdet.<br />
Netop massemedier indgår naturligt i mange<br />
tema- og caseforløb samt i case-eksamen, og<br />
fremstillingen kunne med fordel have medtænkt og<br />
arbejdet hen i mod disse situationer. Overlap mellem<br />
”Skriv en avis” og ”Journalistens værktøjer” kan<br />
ikke undgås, afsnittet om interviewet er et eksempel<br />
herpå. Jeg tror faktisk, at bogen ville have gjort<br />
større fyldest i undervisningen, hvis de handlingsrettede<br />
anvisninger havde været mere gennemgående<br />
som i ”Skriv en avis”.<br />
Første del af bogen kunne have været kortere<br />
og mere oversigtspræget, det er set i flere af<br />
Søren Søgaards bøger om emnet. Sidste del, især<br />
kapitlerne om research, interview, det journalistiske<br />
sprog og debatindlægget, kan efter min mening ikke<br />
gøres meget bedre.<br />
Bogen afsluttes med en fremragende checkliste<br />
i form af journalistens synopse, der samler op på<br />
de praksisrelaterede opgaver i 2. del af bogen. Det<br />
virker!<br />
Det kan hænde, man nok en gang skal ty til at<br />
kombinere kendte og nye materialer, hvis man vil det<br />
bedste for sine elever.<br />
■ Rikke Viemose:<br />
Journalistens værktøj<br />
Til erhvervsuddannelserne<br />
120 sider, pris 140 kr. ex moms<br />
Dansklærerforeningens Forlag 2006
Fortællemodeller<br />
i fiktion, politik og journalistik<br />
Ellen Holmboe har begået et undervisningsmateriale<br />
rettet mod folkeskolens ældste klasser, der i<br />
kraft af både sin grafiske fremtoning, sit direkte<br />
og til tider humoristiske sprog og sin aktualitet<br />
appellerer til eleverne, men som samtidig vil det<br />
hele og netop derfor mister meget.<br />
Af lærer Simon Rosendal Frandsen<br />
Grydemoseskolen<br />
Den moderne børne- og ungdomslitteratur bærer i<br />
stadig stigende grad præg af nye fortælleformer og<br />
genreopbrydende træk, der stiller krav om kvalificerede<br />
læsere. I Fortællemodeller i fiktion, politik og<br />
journalistik klædes eleverne på til at arbejde med de<br />
genrekonstituerende træk.<br />
Det sker i en grundig introduktion til primært<br />
aktantmodellen og dens facetter, hvorefter de kan<br />
bruge modellen til at eksperimentere med genrekoder<br />
og sproglige virkemidler i egne tekster. Materialets<br />
første halvdel bærer præg af en god balance i arbejdet<br />
med elevernes analytiske forståelse og elevernes<br />
egenproduktion af tekster, og eleverne udstyres med<br />
et sæt værktøjer til dels at forstå og dels at bryde med<br />
de litterære spilleregler.<br />
Faglig kvalitet<br />
Desværre formår materialet ikke at fastholde det<br />
relativt høje faglige niveau bogen igennem. Det virker<br />
unægtelig, som om bogen skal kunne det hele, og<br />
kvalitet afløses efterhånden af kvantitet. De øvrige<br />
modeller: plotmodellen, berettermodellen og pitch`en<br />
hastes igennem for at nå til materialets pointe, nemlig<br />
at alle modellerne indgår i én og samme model<br />
(pitch`en), og at denne kan bruges ved den skriftlige<br />
afgangsprøve i dansk.<br />
ANMELDELSER<br />
Både journalistikken og filmmediet underkastes de<br />
litterære ”supermodeller”, men genrerne og det analytiske<br />
arbejde berøres kun perifert, og supermodellerne<br />
efterlader derfor et indtryk af, at modellerne nok ikke<br />
kan det hele i forhold til film, tv og medier, alligevel.<br />
Materialet når aldrig at indfange det potentielt kvalitative<br />
analytiske arbejde med film, tv og medier, som<br />
står tilbage, efter at have været underkastet supermodellerne.<br />
Funktionalitet<br />
Som udgangspunkt virker materialet indbydende.<br />
Grafisk er materialet flot sat op. Det er overskueligt,<br />
forholdsvis nemt at orientere sig i og henvender sig<br />
direkte til eleverne og i en form, der virker levende,<br />
inspirerende og til tider humoristisk. Den teoretiske del<br />
suppleres og følges godt op af eksempler, uddybende<br />
faktabokse og en generel god variation i elevopgaverne.<br />
Men jeg mangler en lærervejledning! Ikke fordi jeg<br />
er unormalt doven, men fordi jeg som lærer har brug<br />
for præcist at vide, hvad jeg har med at gøre. Hvad<br />
29
30<br />
ANMELDELSE<br />
er formålet med de enkelte opgaver og med<br />
materialet i sin helhed? Det er eksempelvis<br />
ligegyldigt, i mine øjne, at konstatere, hvorvidt<br />
et givent eventyr opfylder aktantmodellen<br />
eller ej, hvis ikke man spørger sig selv,<br />
hvad det gør ved teksten (opgave 1, s. 12)?<br />
Generelle fagdidaktiske og pædagogiske<br />
overvejelser, såvel som en side for sidevejledning,<br />
er et uvurderligt redskab, men<br />
desværre en afgørende mangelvare i bogen.<br />
■ Ellen Holmboe:<br />
Fortællermodeller i fiktion, politik og journalistik<br />
7.-9. klasse<br />
76 sider, pris 100 kr. ex moms<br />
Dansklærerforeningens Forlag 2006<br />
Selvfølgelig har Ajour bøger om sprog!<br />
Det korrekte:<br />
Fjern fejlene<br />
Styr kommaet<br />
Det at skrive:<br />
Journalistens<br />
sprog<br />
Og der er flere. Mange flere.<br />
Se dem på www.djh.dk<br />
UDPLUK fra Nyhedsbrevet Dansk Presse<br />
Gratisaviser får ingen annoncer<br />
24timer og Dato tjener stort set ingenting på annoncer. Det<br />
betyder, at de taber omkring 1 million kroner om dagen, siger<br />
direktør Torsten Lehrmann, mediebureauet Mediaedge:CIA til<br />
Politiken.<br />
JP det stærkeste brand<br />
Ifølge en undersøgelse, som er foretaget af Ugebrevet<br />
Mandag Morgen er Morgenavisen Jyllands-Posten avisbranchens<br />
stærkeste brand. Herefter følger Politiken, B.T. og<br />
Ekstra Bladet. På femtepladsen kommer Berlingske Tidende.<br />
Abonner på hele Nyhedsbrevet og få det gratis i din<br />
mailbox hver fredag:<br />
www.<br />
www.pressenshus.dk, klik på <strong>Danske</strong> <strong>Dagblades</strong> <strong>Forening</strong>.<br />
Det at fortælle:<br />
Virkelighedens<br />
fortællere<br />
Forlaget<br />
Det at overveje:<br />
Den årvågne<br />
ordsamler<br />
www.djh.dk/ajour<br />
Danmarks Journalisthøjskole<br />
Olof Palmes Allé 11, 8200 Århus N. Tlf. 89 440 440
Døgnets kævl<br />
Af lektor Johannes Fibiger<br />
Silkeborg Seminarium<br />
I 2002 så den ambitiøse avis Dagen<br />
virkelighedens lys for 40 dage senere at<br />
være en saga blot. Man kunne midt i den<br />
(gratis)avistid, vi lever i, tro, at det var bundrekorden<br />
for et dagblads eksistens, men nej.<br />
For 100 år siden, den 2. juli startede<br />
forfatteren Johannes V. Jensen sit eget dagblad<br />
Pressen og måtte dreje nøglen om den<br />
31. juli 1906. Se, den historie er for længst<br />
glemt og aldrig rigtig behandlet, hverken af<br />
litterater eller mediehistorikere.<br />
Men Pressens korte liv er faktisk en god<br />
historie, og den fortælles inciterende af litteraten<br />
Martin Krogh Andersen i Døgnets<br />
kævl. En god titel, der indfanger Jensens<br />
ambition om at skabe en moderne dansk<br />
avis efter amerikansk forbillede med udbredt<br />
brug af fotografier, tegneserier og fokus på<br />
nyhedskriteriet ’sensation’.<br />
Man satte sig mellem mange stole i<br />
forsøget på at lave en omnibusavis på fire<br />
sider. Det grundlæggende problem var, at<br />
man på en gang ville lave virkelighedsnær<br />
rapport og have litterære ambitioner om at<br />
skabe en moderne mytologi. Men artiklerne<br />
er læseværdige og beretter om aktuelle<br />
emner som ’den muhamedanske fare’, togulykker,<br />
rovmord, moderne sport og kødskandaler.<br />
Alt sammen fint analyseret og fortalt med<br />
talrige eksempler, hvor Jensen indfanges i<br />
krydsfeltet mellem sin forelskelse i verden<br />
og sin refleksive hang til kævl. Den gik ikke,<br />
men døgnfluer som Dagen og Pressen vidner<br />
om, at aviser kan andet og mere end at<br />
levere gratis nyheder.<br />
■ Martin Krogh Andersen:<br />
Døgnets kævl<br />
160 sider, pris 228 kr.<br />
Forlaget Ajour<br />
Rabat på aviser til undervisning www.aiu.dk<br />
ANMELDELSE<br />
31
Prent 3-1<br />
Tryk på<br />
aktuelle temaer<br />
Billigere end fotokopiering<br />
Undervisningsavisen er en temabaseret avis på<br />
16-24 sider med meget stof for få penge.<br />
Der er gratis adgang til avisens netdel<br />
www.undervisningsavisen.dk med opgaver,<br />
fotos, elevhenvendte links m.m.<br />
Aktuelt og alsidigt<br />
Undervisningsavisen udkommer 6-8 gange om<br />
året med aktuelle temaer - lige fra kærlighed<br />
over terror til bioteknologi. Emnerne er oplagte<br />
til tværfagligt arbejde til både grundskole og<br />
ungdomsuddannelser.<br />
I øjenhøjde med eleverne<br />
Avisen er rigt illustreret med fotos, tegninger og<br />
grafik. Journalister fra Politiken har nyskrevet<br />
artiklerne direkte til eleverne i et sprog, de kan<br />
forstå. Det giver en formidling, der skaber identifikation<br />
og nærvær.<br />
Høj faglighed<br />
Pædagogiske konsulenter er tilknyttet alle aviser<br />
og er sparringspartnere for avisens redaktør.<br />
Konsulenterne udarbejder alt undervisningsmateriale<br />
og sikrer, at Undervisningsavisen<br />
bliver et stærkt bidrag til undervisningen.<br />
Bestil klassesæt<br />
Et klassesæt (30 stk.) koster 450,- kr.<br />
ex moms og forsendelse.<br />
Brug kuponen eller bestil online på<br />
www.undervisningsavisen.dk<br />
NAVN<br />
SKOLE<br />
Til dansk og samfundsfag i 8. - 9. kl.<br />
Gratis opgaver m.m. på<br />
www. undervisningsavisen.dk<br />
Ja tak, jeg vil gerne købe ___ stk. klassesæt af undervisningsavisen medier<br />
Ja tak, send mig Undervisningsavisens nyhedsbrev på email:___________________________________<br />
ADRESSE<br />
POSTNR./BY<br />
Sendes til Klareboderne 5 • 1001 Kbh. K. • Bestil også på tlf. 33 75 55 60 • fax 33 75 57 22<br />
eller køb direkte på www.gyldendal.dk/uddannelse og få 4% online-rabat!<br />
undervisningsavisen<br />
...et samarbejde mellem Gyldendal og Politiken