Udvidelse af energiproduktionen på Junckers ... - Naturstyrelsen
Udvidelse af energiproduktionen på Junckers ... - Naturstyrelsen
Udvidelse af energiproduktionen på Junckers ... - Naturstyrelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Udvidelse</strong> <strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong><br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S<br />
Regionplantillæg nr. 6 til<br />
Regionplan 1997 for Roskilde Amt<br />
Retningslinier og<br />
VVM-redegørelse<br />
oktober 2000
<strong>Udvidelse</strong> <strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong><br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S
Indholdsfortegnelse<br />
Lovgrundlag ................................................................ 4<br />
To offentlige høringer .................................................. 5<br />
Retningslinier .............................................................. 8<br />
Ikke teknisk resumé .................................................. 10<br />
Amtets vurdering <strong>af</strong> VVM-redegørelsen .................... 12<br />
VVM-Redegørelse ..................................................... 14<br />
Miljø<strong>på</strong>virkninger ........................................................ 28<br />
Forholdet til anden planlægning ................................. 40<br />
Redaktion og gr<strong>af</strong>isk<br />
tilrettelæggelse<br />
Udgivet <strong>af</strong><br />
Telefon<br />
e-mail<br />
Trykning<br />
Oplag<br />
Kort<br />
ISBN<br />
<strong>Udvidelse</strong> <strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong><br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S<br />
Regionplantillæg nr. 6 til<br />
Regionplan 1997 for Roskilde Amt<br />
Retningslinier og<br />
VVM-redegørelse<br />
Roskilde Amt, Miljø- og Plankontoret<br />
samt Hovedstadens Udviklingsråd<br />
Plandivisionen<br />
Hovedstadens Udviklingsråd<br />
Gl. Køge Landevej 3<br />
2500 Valby<br />
36 13 14 00<br />
hur@hur.dk<br />
Vester Kopi<br />
400<br />
Gengivet med Kort- og Matrikelstyrelsens<br />
tilladelse G13-00 Copyright<br />
87-90269-38-1<br />
2 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997
Forord<br />
Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) har den 26. oktober 2000 vedtaget dette<br />
regionplantillæg i forbindelse med <strong>Junckers</strong> Industrier A/S (<strong>Junckers</strong>) ønske<br />
om etablering <strong>af</strong> et nyt biomassefyret energianlæg. Idegrundlaget for<br />
projektet er at producere fjernvarme og udvide elproduktionen udfra overskudsvarme<br />
i form <strong>af</strong> damp og <strong>af</strong>brænding <strong>af</strong> træbrændsel (flis) fra træforarbejdningen<br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong>. <strong>Junckers</strong> forventer øgede mængder <strong>af</strong> biomasse, og<br />
bl.a. derfor ønsker virksomheden at udvide <strong>energiproduktionen</strong>.<br />
Anlægget kan først etableres når der er vedtaget et regionplantillæg, der<br />
fastsætter retningslinier for anlæggets placering og udformning. Anlægget<br />
skal også miljøgodkendes <strong>af</strong> Roskilde Amt i henhold til miljøbeskyttelsesloven.<br />
Miljøgodkendelsen vil indeholde nærmere vilkår for driften <strong>af</strong> anlægget.<br />
De regionplanmæssige retningslinier for anlægget er ledsaget <strong>af</strong> en VVMredegørelse.<br />
VVM står for vurdering <strong>af</strong> virkningerne <strong>på</strong> miljøet.<br />
Roskilde Amt <strong>på</strong>begyndte planlægningen for anlægget i foråret 2000. Den 1.<br />
juli 2000 har HUR imidlertid overtaget regionplankompetencen i hovedstadsområdet,<br />
og dermed er det HUR, der har færdiggjort planlægningen. Det<br />
vedtagede regionplantillæg er i al væsentlighed identisk med det forslag til regionplantillæg<br />
med VVM, som Roskilde Amt har h<strong>af</strong>t i offentlig høring.<br />
Yderligere oplysninger om Regionplantillæg nr. 6 til<br />
Roskilde Amts Regionplan 1997 kan indhentes hos:<br />
Hovedstadens Udviklingsråd<br />
Plandivisionen, tlf. 36 13 18 15<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 3
4 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Lovgrundlaget<br />
Roskilde Amt har vurderet at etablering <strong>af</strong> en biomassefyret kr<strong>af</strong>tvarmekedel<br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> er omfattet <strong>af</strong> VVM-reglerne, jf. Miljøministeriets bekendtgørelse<br />
nr. 428 <strong>af</strong> 2. juni 1999 om supplerende regler i medfør <strong>af</strong> lov om<br />
planlægning (samlebekendtgørelsen).<br />
VVM<br />
VVM (Vurdering <strong>af</strong> Virkningen <strong>på</strong> Miljø) er en bredere miljøvurdering end<br />
man normalt anvender ved planlægningen for forurenende anlæg. Ved miljø<br />
forstås omgivelserne i bred forstand herunder befolkning, fauna, flora, vand,<br />
klimatiske forhold, den arkitektoniske og arkæologiske kulturarv og landskabet<br />
og offentlighedens adgang hertil.<br />
En VVM- redegørelse skal desuden indeholde en beskrivelse <strong>af</strong> væsentlige<br />
alternative løsningsmuligheder og placeringer som har været undersøgt. Herudover<br />
skal det såkaldte 0-alternativ belyses d.v.s hvilke konsekvenser det<br />
ville have hvis det <strong>på</strong>tænkte projekt ikke gennemføres, samt oplysninger om<br />
de vigtigste grunde til valget <strong>af</strong> løsningsmodel under hensyntagen til virkningen<br />
<strong>på</strong> miljøet.<br />
VVM-redegørelsen skal desuden indeholde et ikke teknisk resume.<br />
VVM og <strong>Junckers</strong><br />
<strong>Junckers</strong> råder i dag over kedelanlæggene kedel 7 (k7) og kedel 8 (k8) <strong>på</strong><br />
henholdsvis 43 MW og 55 MW. Ved etablering <strong>af</strong> endnu en kedel 9 (k9) vil<br />
den samlede kr<strong>af</strong>tvarmeproduktion opnå en indfyret effekt <strong>på</strong> 133 MW. Anlæg<br />
over 120 MW er VVM-pligtige.<br />
Amtet har vurderet at etablering <strong>af</strong> endnu et kedelanlæg <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> grund<br />
vil være at betragte som en ændring/udvidelse <strong>af</strong> de eksisterende anlæg, og<br />
at k7, 8 og 9 således skal ses som et samlet anlæg.<br />
Anlæg og projekter der er VVM-pligtige, kan ikke realiseres før der er tilvejebragt<br />
retningslinier i regionplanen om beliggenheden og udformningen <strong>af</strong><br />
anlægget med tilhørende VVM-redegørelse, jf. planloven.
To offentlige høringer<br />
I henhold til planloven har planlægningen omfattet to offentlige høringer. Den<br />
forudgående debatperiode blev igangsat med amtets debatoplæg i lokale aviser,<br />
og blev <strong>af</strong>sluttet d. 15 maj 2000. Formålet med debatoplægget var at indkalde<br />
ideer og forslag til planlægningen. På baggrund her<strong>af</strong> udarbejdede amtet<br />
et forslag til regionplantillæg med VVM, der dannede grundlaget for næste<br />
offentlighedsperiode.<br />
Forudgående debatperiode<br />
Den første høring fandt sted i perioden fra den 11. april 2000 til den 15. maj<br />
2000. Amtets oplæg til den forudgående debatperiode indeholdt en beskrivelse<br />
<strong>af</strong> det ønskede anlæg, samt nogle <strong>af</strong> de hovedspørgsmål der, efter amtets<br />
opfattelse kunne være interessante at diskutere i den første høringsperiode:<br />
Hvilke konsekvenser vil produktionen <strong>af</strong> kr<strong>af</strong>tvarme have for Køge<br />
Midtby?<br />
Hvilke undersøgelser bør foretages for at belyse konsekvenserne?<br />
Hvor langt skal der være fra anlægget til forureningsfølsom arealanvendelse?<br />
Er der alternative muligheder for at udnytte overskudsvarmen og<br />
biomasse?<br />
Vil det nye anlæg <strong>på</strong>virke visuelt og hvordan kan anlægget visualiseres?<br />
Er der andre problemstillinger der bør belyses i den videre planlægning?<br />
Hovedformålet med den første offentlige høring er, at amtet efterfølgende<br />
har h<strong>af</strong>t et udgangspunkt for at foretage en planlægning, der dels tager udgangspunkt<br />
i ovenstående hovedspørgsmål, og dels de problemstillinger der<br />
er indfanget i høringsperioden. Med andre ord har ovenstående hovedspørgsmål<br />
samt indkomne ideer og forslag være med til at disponere over<br />
hvilke problemstillinger der er undersøgt nærmere i VVM-materialet.<br />
I den forudgående debatperiode indkom ideer, forslag og bemærkninger fra 2<br />
indsendere. Overordnet set har bemærkningerne omhandlet 3 temaer:<br />
1. Begge indsendere har bemærkninger, der tager <strong>af</strong>sæt i de hovedspørgsmål<br />
for planlægningen, som amtets har skitseret i debatoplæg forud for planlægningen.<br />
I en retningslinie i Roskilde Amts Regionplan1997 angives, at der<br />
ikke inden for 500 m fra kr<strong>af</strong>t- og kr<strong>af</strong>tvarmeværker med en indfyret effekt<br />
<strong>på</strong> mere end 100 MW må udlægges arealer til forureningsfølsom arealenvendelse,<br />
med mindre det ved særlige undersøgelser kan godtgøres at det er<br />
miljømæssigt forsvarligt. For anlæg med en indfyret effekt <strong>på</strong> mellem 20<br />
MW og 100 MW er miljøkonsekvenszonen 200 m. Retningslinien har umiddelbart<br />
konsekvenser for Køge Kommune, idet kommunen <strong>på</strong> baggrund <strong>af</strong><br />
retningslinien ikke kan udlægge og planlægge for forureningsfølsom arealanvendele<br />
inden for 500 m fra <strong>Junckers</strong> Kr<strong>af</strong>tvarmekedler, hvis der udvides fra<br />
de nuværende 98 MW til 133 MW. Retningslinien har ligeledes indirekte indflydelse<br />
<strong>på</strong> beboere indenfor 500 m zonen, idet retningslinien indikerer, at der<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 5
6 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
kan forventes en vis forurening indenfor zonen. Roskilde Amt har netop<br />
præsenteret problemstillingen omkring 500 m zonen i debatoplægget til den<br />
forudgående debatperiode, idet hensigten har været at foretage de undersøgelser<br />
der kan godtgøre, om der vil være særlige miljømæssige problemer indenfor<br />
500 m fra <strong>Junckers</strong> samlede energianlæg.<br />
2. Det er i bemærkningerne til planlægningen ligeledes anført at anlægget vil<br />
støje, skabe luftforurening bl.a. i form <strong>af</strong> flyveaske. Der er redegjort for disse<br />
problemstillinger i VVM-redegørelsen. Det vises, at miljøkonsekvenserne<br />
er minimale. Det kan nævnes at nærværende planlægning kun omhandler<br />
energianlæggene <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong>. Det er velkendt <strong>af</strong> andre dele <strong>af</strong> <strong>Junckers</strong><br />
produktionsapparat har problemer med at overholde eksempelvis grænseværdier<br />
for støj. Dette vedrører imidlertid ikke direkte planlægningen for udvidelsen<br />
<strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong>. Støjforholdene i forbindelse med udvidelsen<br />
er beskrevet, og det er vurderet at det nye kedelanlæg kun bidrager marginalt<br />
til den støj der udsendes fra hele <strong>Junckers</strong>.<br />
3. En indsender ønsker dokumentation for at lokaliseringen <strong>af</strong> det <strong>på</strong>tænkte<br />
anlæg er korrekt, ud fra en overordnet sammenfattende planlægning. I forlængelse<br />
her spørger den anden indsender, om <strong>Junckers</strong> med tiden vil ændre<br />
deres traditionelle produktion <strong>af</strong> trægulve mv., og overgå til at være en<br />
forsyningsvirksomhed der udelukkende lever <strong>af</strong> at producere og sælge energi.<br />
Det kan nævnes at amtets planlægning ikke involverer den overordnede<br />
energipolitik. Før anlægget kan etableres kræves energistyrelsens godkendelse.<br />
I forbindelse med denne godkendelse vil energistyrelsen <strong>af</strong>veje de overordnede<br />
samfunds- og miljømæssige interesser inden godkendelse gives. Det<br />
vurderes dermed ikke at amtet bør inddrage den overordnede varme- og<br />
energiplanlægning i VVM-redegørelsen, men koncentrere arbejdet om de<br />
kort- og langsigtede miljø<strong>på</strong>virkninger som det konkrete anlæg vil medføre.<br />
Det bør også nævnes at amtets udgangspunkt for planlægningen i forbindelse<br />
med <strong>Junckers</strong> ønske om udvidelse <strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong> er, at der ikke er<br />
tale om en decideret forsyningsvirksomhed. For det første er der tale om en<br />
udvidelse <strong>på</strong> ca. 30 % <strong>af</strong> en produktion, der allerede eksisterer <strong>på</strong> lokaliteten.<br />
Et andet vigtigt aspekt for lokaliseringen er de symbiotiske forhold der<br />
er en del <strong>af</strong> idégrundlaget for udvidelse <strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong>. Virksomheden<br />
har i dag et overskud <strong>af</strong> varme, der havner i Køge Bugt. Denne varme<br />
skal med det nye kedelanlæg udnyttes til fjernvarme. Endvidere forefindes<br />
brændslet <strong>på</strong> virksomheden. Det kan nævnes at det nye anlæg har en indfyret<br />
effekt <strong>på</strong> 35 MW, men leverer el og varme <strong>på</strong> i alt 90 MW. I kr<strong>af</strong>t <strong>af</strong><br />
symbiosen med <strong>Junckers</strong> øvrige produktion, opnås 55 MW “gratis” effekt,<br />
som ellers havner i Køge Bugt. Dette er det overordnede planlægningsmæssige<br />
argument for at der kan lokaliseres endnu et energianlæg <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong>.
Med hensyn til spørgsmålet om <strong>Junckers</strong> med tiden vil blive en forsyningsvirksomhed,<br />
kan det nævnes at Roskilde Amt gennem regionplantillæggets<br />
retningslinier vil fastholde den symbiotiske tilgang mellem <strong>Junckers</strong> energiog<br />
trævareproduktion.<br />
Anden høringsperiode<br />
Forslag til regionplantillæg nr 6 med VVM har været i høring indtil 1. september<br />
2000. Da HUR har overtaget regionplankompetencen er det HUR,<br />
der har behandlet de indkomne indsigelser og bemærkninger til planlægningen,<br />
ligesom det er HUR der har endelig vedtaget Regionplantillægget. HUR<br />
har resumeret og vurderet indsigelser og bemærkninger i en Hvidbog, der er<br />
sendt til de aktører, der har hendvendt sig i høringsperioden. Overordnet set<br />
har anden høringsperiode beskæftiget sig med samme temaer som i den første<br />
høring. HUR har i Hvidbogen vurderet, at bemærkningerne ikke giver<br />
anledning til ændringer i hverken retningslinie- eller VVM-delen <strong>af</strong> det forslag<br />
som Roskilde Amt har h<strong>af</strong>t i høring.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 7
8 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Retningslinier<br />
Der foreslås følgende nye Regionplanretningslinier med tilhørende bemærkninger<br />
i forhold til Roskilde Amts Regionplan 1997:<br />
På <strong>Junckers</strong> Industrier A/S, Værftsvej i Køge kan der, jf. nedenstående<br />
kort etableres en biomassefyret (træflis) kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg <strong>på</strong> 35 MW.<br />
<strong>Junckers</strong> energiproduktion kan således udvides fra 98 MW til 133 MW<br />
indfyret effekt.<br />
Inden for en zone <strong>på</strong> 200 m fra <strong>Junckers</strong> energianlæg kan der ikke udlægges<br />
arealer til forureningsfølsom arealanvendelse, med mindre det<br />
kan sandsynliggøres at det er miljømæssigt forsvarligt.<br />
Bemærkninger<br />
Det forudsættes at den ny kedel etableres indenfor de rammer der er beskrevet<br />
i VVM-redegørelsen. Det forudsættes ligeledes at energianlæggene<br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> vil fyres med biomasse primært fra <strong>Junckers</strong> produktion i øvrigt.<br />
Miljøkonsekvenszonen omkring energianlæggene <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> er skabt <strong>på</strong><br />
baggrund <strong>af</strong> VVM-redegørelsens undersøgelser. Her<strong>af</strong> fremgår det at energianlæggene<br />
ikke vil generere væsentlige miljøkonsekvenser udenfor en<br />
200 m zone.
Figur 1<br />
Beliggenhed <strong>af</strong> k9<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 9
10 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Ikke teknisk resumé<br />
Beskrivelse <strong>af</strong> anlægget<br />
Et kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg består <strong>af</strong> flere dele: en flisgrav, et transportsystem til<br />
kedlen, en kedel, en turbine og en fjernvarmeturbine. Derudover er der tilknyttet<br />
et separat kølevandssystem og der er også et specifikt rensesystem<br />
til rensning <strong>af</strong> vand, så det kan anvendes som spædevand til kedlen.<br />
På grund <strong>af</strong> <strong>Junckers</strong> øgede produktion <strong>af</strong> gulvbrædder er det nødvendigt <strong>på</strong><br />
sigt at opføre endnu en ny kedel, som kan omdanne overskudsflisen til el og<br />
varme. Den nye kedel skal opføres ved siden <strong>af</strong> de eksisterende kedler, og<br />
som noget nyt, skal <strong>Junckers</strong> levere fjernvarme til VEKS A/S.<br />
Ved opførelsen <strong>af</strong> en ny kedel vil overskudsvarmen, som i dag ledes ud i<br />
Køge Bugt, blive omdannet til el.<br />
Kedlen skal udelukkende brænde træflis og vil kun kunne anvende gasolie i<br />
nødsituationer.<br />
Ved forbrænding <strong>af</strong> træflisen udvikles meget varm luft. Luften opvarmer kedelvandet,<br />
og der dannes et enormt tryk, som bl.a. får turbinerne til at danne<br />
el.<br />
Røggassen sendes ud gennem et filter, som fjerner alle partiklerne, og restproduktet<br />
fra kedlen udledes direkte til en container.<br />
VVM-redegørelsen indeholder beskrivelser, undersøgelser, beregninger og<br />
vurderinger <strong>af</strong> det eksisterende anlægs miljø<strong>på</strong>virkninger i forhold til, at der<br />
skal opføres endnu et kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg. Undersøgelsen viser at anlægget ikke<br />
vil få væsentlige virkninger <strong>på</strong> miljøet.<br />
Luft<br />
I forbindelse med et kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg er de væsentligste emissioner til luften<br />
svovldioxid (SO 2 ), kvælstofoxider (NO x ), Støvpartikler mv. Der er i redegørelsen<br />
foretaget beregninger, der viser, at bidraget til omgivelserne omkring<br />
virksomheden er under grænseværdien for de <strong>på</strong>gældende stoffer. Skorstenshøjden<br />
er beregnet til at skulle være minimum 40 meter.<br />
Beregningen er foretaget under værst tænkelige forhold ved fyring med gasolie,<br />
som bidrager med svovldioxid (SO 2 ) til luften, og er udført i Miljøstyrelsens<br />
program OML-multi.<br />
Støj<br />
Støj fra <strong>Junckers</strong> øvrige produktionsapparater bidrager i dag med et så stort<br />
støjniveau, at <strong>Junckers</strong> ikke overholder rammerne for støjbelastningen <strong>af</strong><br />
omgivelserne i dag. Den nye kedel er næsten identisk med de eksisterende<br />
kedler, og må forventes at yde det samme støjbidrag til omgivelserne som k7<br />
og k8. De nye støjkilder vil fx være tagventilatorer, skorsten mv.
Beregningerne i VVM-redegørelsen omkring støjforhold viser, at der ved<br />
opførelsen <strong>af</strong> k9 ikke vil være støjproblemer under normal driftssituation, og<br />
at støjniveauet ikke vil blive højere end det er i dag.<br />
Under anlægsarbejdet vil der være støjgener fra byggeaktiviteterne, og i den<br />
daglige drift vil der også være støj fra tr<strong>af</strong>ik til og fra anlægget.<br />
Tr<strong>af</strong>ik<br />
Ud fra tr<strong>af</strong>iktællinger fra Køge Kommune og driften <strong>af</strong> det eksisterende anlæg<br />
i dag, vurderes det, at den samlede tr<strong>af</strong>ik <strong>på</strong> Værftsvej kun vil blive øget<br />
marginalt.<br />
Tr<strong>af</strong>ikken til og fra anlægget er meget forskellig i anlægsfasen og i driftsfasen,<br />
og vil ikke være uden gener for omgivelserne i byggeperioden.<br />
Den daglige tr<strong>af</strong>ik vurderes ikke at stige væsentligt, men der vil være en mindre<br />
stigning i den interne tr<strong>af</strong>ik med flisbiler.<br />
Kølevand<br />
Udledningen <strong>af</strong> kølevand til Køge Bugt få positive konsekvenser for miljøet,<br />
da kølevandsmængderne bliver næsten halveret og temperaturen er den<br />
samme. I redegørelsen er udført en beskrivelse og en vurdering <strong>af</strong> opførelsen<br />
<strong>af</strong> endnu en kedel. Det vurderes, at der ikke er nogen miljømæssige negative<br />
konsekvenser <strong>af</strong> dette.<br />
Natur og kultur<br />
Det vurderes, at der ikke vil være nogen væsentlige <strong>på</strong>virkninger <strong>af</strong> planteog<br />
dyrelivet omkring. Området er ikke beliggende i et arkæologisk eller kulturhistorisk<br />
interesseområde.<br />
Transmissionsledning<br />
Fra <strong>Junckers</strong> i Køge til Solrød Fjernvarmeværk skal der etableres en helt ny<br />
fjernvarmeledning. Det forudsættes at ledningen placeres i vej, således at det<br />
omkringliggende landskab bliver <strong>på</strong>virket mindst muligt. Fra Solrød til Kildebrønde<br />
vil ledningen lægges i eksisterende fjernvarmetracé. Den endelige<br />
ledningsføring er endnu ikke færdigprojekteret, men vurderes ikke at medføre<br />
væsentlige miljømæssige konsekvenser.<br />
Visuel <strong>på</strong>virkning<br />
Opførelsen <strong>af</strong> endnu et anlæg vil forstærke den eksisterende visuelle barriere,<br />
men vil ikke i væsentlig grad ændre indtrykket <strong>af</strong> området ved Køge<br />
Havn som i forvejen er et industripræget område.<br />
Andre forhold<br />
Højtanken, som opbevarer Gasolie, opføres <strong>på</strong> et tæt underlag med opkant,<br />
således at det som minimum kan tilbageholde hele indeholdet <strong>af</strong> højtanken,<br />
hvis der skulle opstå en utæthed. Det vurderes at der ikke er risiko for <strong>på</strong>virkning<br />
<strong>af</strong> jord og grundvandsforhold.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 11
12 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Amtets vurdering <strong>af</strong><br />
VVM-redegørelsen<br />
Hovedstadens Udviklingsråd vurderer - ligesom Roskilde Amt - at etableringen<br />
<strong>af</strong> k 9 ikke vil generere væsentlige miljømæssige konsekvenser for omgivelserne.<br />
I VVM-redegørelsen er anlægget vurderet især i forhold til støj,<br />
luftforurening, ændrede kølevandsforhold, samt den visuelle <strong>på</strong>virkning. Amtet<br />
har <strong>på</strong> baggrund <strong>af</strong> de undersøgelser der er foretaget i redegørelsen opretholdt<br />
den miljøkonsekvenszone omkring <strong>Junckers</strong> energiproducerende anlæg<br />
<strong>på</strong> 200 m som i forvejen eksisterede.<br />
Zonen er i henhold til retningslinier i Regionplan 1997 for Roskilde Amt 500<br />
m for kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg anlæg med en indfyret effekt over 100 MW og 200<br />
m for kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg <strong>på</strong> mellem 30 og 100 MW. <strong>Junckers</strong> anlæg vil efter<br />
etableringen <strong>af</strong> k9 være <strong>på</strong> 133 MW indfyret effekt.<br />
VVM-redegørelsen beskæftiger sig med zoneproblematikken <strong>på</strong> to fronter.<br />
Dels undersøges den reelle miljø<strong>på</strong>virkning, og dels undersøges baggrunden<br />
for retningslinien.<br />
Retningslinien stammer fra "Håndbog om miljø og Planlægning" fra 1991.<br />
Her forudsættes kr<strong>af</strong>tværker fyret med kul, olie eller naturgas. Disse brændselstyper<br />
genererer andre og væsentligere miljøproblemer end et biomassefyret<br />
anlæg.<br />
VVM-redegørelsen viser også at anlæggene ikke vil skabe problemer med<br />
luftforurening, herunder støvproblemer. HUR vurderer at det nye anlæg kan<br />
overholde de krav til emission som fremgår <strong>af</strong> bekendtgørelsen om emission<br />
fra større fyringsanlæg. HUR finder dette sandsynliggjort <strong>på</strong> baggrund <strong>af</strong><br />
den valgte teknik og driftserfaringerne fra de to andre kedelanlæg.<br />
Beregninger for alle tre kedelanlæg viser at den samlede belastning for de<br />
tre forureningsparametre fra bekendtgørelsen om emission fra større fyringsanlæg<br />
kan overholde Miljøstyrelsens vejledende grænseværdier (B-værdier)<br />
med god margin. For støv, svovldioxid og kvælstofilter er den maksimale<br />
belastning i forhold til de vejledende grænseværdier henholdsvis 15%, 61%<br />
og 71%.<br />
Med hensyn til støj viser beregninger at anlægget ikke bidrager særligt til den<br />
støj som <strong>Junckers</strong> samlede produktionsapparat udsender. Energianlæggene<br />
vil således “gemme” sig bag virksomhedens øvrige støjkilder. Det kan nævnes<br />
at <strong>Junckers</strong> arbejder <strong>på</strong> at minimere den samlede støjbelastning, så virksomheden<br />
kan overholde miljøgodkendelsens støjkrav. Der er i redegørelsen<br />
lavet beregninger over støjbidraget som kedelanlæggene isoleret set vil generere.<br />
Her ses at anlæggene hovedsagelig støjer indenfor virksomhedens areal.<br />
På baggrund <strong>af</strong> energianlæggenes samlede miljø<strong>på</strong>virkning, samt set i lyset<br />
<strong>af</strong> baggrunden for Regionplanens retningslinie, herunder at der fyres med<br />
biomasse <strong>på</strong> det aktuelle anlæg, anser HUR det for godtgjort at anlægget<br />
ikke <strong>på</strong>virker nærmiljøet i en grad der fordrer en 500 m miljøkonsekvenszone.<br />
Derfor har HUR i retningslinierne til dette tillæg fastsat en zone <strong>på</strong> 200
m omkring anlægget, hvori der ikke kan planlægges for forureningsfølsom<br />
arealanvendelse, jf. Regionplanens retningslinie for mindre kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg.<br />
Etablering <strong>af</strong> k 9 vil også generere positive konsekvenser for miljøet. Især<br />
kølevandsforholdene ændres. Produktionsudvidelsen minimerer mængderne<br />
<strong>af</strong> varmeudledning i Køge Bugt, idet virksomhedens nuværende dampoverskud<br />
kan udnyttes som følge <strong>af</strong> k 9. Dermed vil den termiske <strong>på</strong>virkning <strong>af</strong><br />
Køge Bugt blive væsentlig mindre.<br />
Den ny kedel 9 vil også betyde en vis visuel <strong>på</strong>virkning <strong>af</strong> området. Bygninger<br />
og skorsten vil forstærke områdets industrielle karakter. I VVM-redegørelsen<br />
er der lavet visualiseringer der illustrerer <strong>på</strong>virkningen <strong>af</strong> det nye anlæg<br />
set fra både land- og vandsiden.<br />
HURS - og amtets - valg <strong>af</strong> løsningsmodel skal især ses i lyset <strong>af</strong> symbiosen<br />
mellem <strong>Junckers</strong> øvrige produktion og mulighederne producere el og varme.<br />
Det vurderes at etablering <strong>af</strong> endnu et energianlæg - ud fra en miljømæssig<br />
betragtning - vil have positive perspektiver. Da det nye kedelanlæg har en<br />
indfyret effekt <strong>på</strong> 35 MW, og da produktionen er <strong>på</strong> 90 MW, opnås således<br />
en "gratis" effekt <strong>på</strong> 55 MW.<br />
Endvidere vil udvidelsen <strong>af</strong> <strong>energiproduktionen</strong> betyde bedre dispositionsmuligheder<br />
for <strong>Junckers</strong> produktion i øvrigt.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 13
14 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
VVM-redegørelse<br />
I det følgende materiale vurderes anlæggets virkninger <strong>på</strong> miljøet. Først beskrives<br />
<strong>Junckers</strong> samlede kedelanlæg og dernæst beskrives og vurderes de<br />
kort- og langsigtede miljø<strong>på</strong>virkninger som anlægget må formodes at have.<br />
Beskrivelse <strong>af</strong> anlægget<br />
<strong>Junckers</strong> har i dag kedlerne k7 og k8, mens k5 og k6 kun bruges som nødkedler.<br />
K7 og k8 modtager trærester i form <strong>af</strong> bl.a. savsmuld, flis og tilhørende<br />
støv. K7 producerer højtryksdamp, som udnyttes til elproduktion inden<br />
anvendelsen som procesdamp. Den producerede elektricitet sælges til<br />
den offentlige forsyning som 50 KV højspænding. K7 har en nominel termisk<br />
effekt <strong>på</strong> ca. 43 MW.<br />
K8 har en nominel termisk effekt <strong>på</strong> ca. 55 MW, og ligner k7 bortset fra, at<br />
k8 har en kondensationsturbine. Samlet modtager k7 og k8 en mængde <strong>på</strong><br />
ca. 210.000 tons trærester pr. år. De eksisterende kedlers (K7 og k8) termiske<br />
effekt andrager henholdsvi 12,5 og 14,2 MW.<br />
De nye planer går i al sin enkelhed ud <strong>på</strong> at opføre et nyt kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg<br />
(nyanlæg) ved siden <strong>af</strong> <strong>Junckers</strong> eksisterende kedelcentral. Kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget<br />
vil fra <strong>Junckers</strong> træforarbejdning modtage ca. 100.000 tons flis pr.<br />
år, overskudsdamp og kølevand og den ny kedel kan producere op til 1850<br />
TJ fjernvarme og op til 150 GWh elektricitet. Den indfyrede effekt <strong>på</strong> kedlen<br />
vil blive ca. 35 MW, hvilket er svarende til en produktion <strong>af</strong> damp <strong>på</strong> ca.<br />
40 tons pr. time. Energiforbruget forventes at blive ca. 5.000 MWh pr. år.<br />
Den elektriske effekt vil blive ca. 17 MW og fjernvarme (FV) effekten vil<br />
blive ca. 73 MW. Samlet set producerer det nye anlæg altså 90 MW, selvom<br />
den indfyrede effekt kun er <strong>på</strong> 35 MW. Udnyttelsesgraden er således <strong>på</strong> 257<br />
%, hvilket skyldes tilledning <strong>af</strong> overskydende damp fra eksisterende kedelanlæg.
Sideløbende med opførelsen <strong>af</strong> den nye kedel skal der etableres transmissionsledninger<br />
<strong>på</strong> strækningen fra Køge til Kildebrønde. Transmissionsledningerne<br />
forventes at blive etableret <strong>af</strong> VEKS A/S og skal modtage og distribuere<br />
varme til forbrugerne.<br />
Anlæggets fysiske udformning<br />
Den eksisterende kr<strong>af</strong>tvarmecentral (k7+k8) består <strong>af</strong> hovedbestanddelene:<br />
flisgrube, savsmuldsilo, brændselstransportanlæg, kedel, røggasrensing,<br />
skorsten, turbine, kølevandssystem.<br />
Det nye anlæg vil blive opført i tilknytning til kedel 7 og kedel 8 og vil ligne<br />
det eksisterende anlæg bortset fra, at der i forbindelse med kedel 9 vil blive<br />
etableret en fjernvarmeturbine inkl. varmevekslere med tilhørende pumpestation<br />
for levering <strong>af</strong> fjernvarmen til VEKS A/S. Ligeledes kommer den<br />
nye kedel til at benytte det eksisterende kedelanlægs kølevandssystem<br />
K7 og k8 modtager trærester som hovedbrændsel, der er sammensat <strong>af</strong> savsmuld,<br />
flis, og fibre/støv i den takt det produceres. Kedlerne kan også fyres<br />
med olie. K9 vil kun kunne fyres flis og med gasolie, som nødbrændsel.<br />
Bygningshøjderne for k9 vil skønsmæssigt blive følgende: Kedlen ca. 24 m,<br />
skorsten ca. 40-50 m, turbinesalen ca. 20 m, elfilter ca. 12 m, flisgrav ca. 10<br />
m og højtanken ca. 8 m.<br />
K7 og k8 har en bygningshøjde <strong>på</strong> henholdsvis 27 m og 28,5 m <strong>på</strong> kedlen,<br />
som det højeste. Bygningshøjden for den nye kedel bliver ca. 4 meter lavere<br />
end de eksisterende kedler.<br />
Kedel- og turbinebygningen vil blive udført i en let konstruktion, eksempelvis<br />
en pladebeklædt jernkonstruktion eller tilsvarende.<br />
Den nye flisgrube udføres som den eksisterende, og den får et volumen <strong>på</strong><br />
ca. 500 m 3 og vil blive overdækket og forsynet med faste sider undtagen ved<br />
flisgrubens <strong>af</strong>læsningssider. I bunden <strong>af</strong> flisgruben vil der blive etableret en<br />
form for lukket transportsystem, som transporterer flisen fra gruben til kedlen.<br />
Den planlagte brændselshåndtering medfører, at flisen håndteres i lukkede<br />
systemer fra og med flisgraven for at undgå åbne flisoplag <strong>på</strong> terrænet. Der<br />
vil blive opført en olietank (højtank) til opbevaring <strong>af</strong> gasolie. Olietanken<br />
forventes at kunne rumme et volumen <strong>på</strong> ca. 50 m 3 .<br />
Det er kun de eksisterende kedler der har brændselssiloer.<br />
K7 og k8 har en indfyret effekt <strong>på</strong> henholdsvis 43 MW og 55 MW, hvorimod<br />
det nye anlæg kun har en indfyret effekt <strong>på</strong> 35 MW. Nedenfor beskrives<br />
anlæggets nye kedel:<br />
Nederst i fyrrummet opføres en skråtstillet, 28 m 2 stor vandkølet vibrationsrist.<br />
Lige over denne indkastes brændslet ved hjælp <strong>af</strong> spreaderstokere. Dette<br />
indfyringsanlæg er dimensioneret til alene at kunne opretholde fuld<br />
dampproduktion uden nødbrændsel med én spreader ude <strong>af</strong> drift.<br />
Det indkastede brændsel brænder dels i luftrummet over risten, dels <strong>på</strong> selve<br />
risten. Da denne vibrerer med intervaller tranporteres slagge og aske til en<br />
våd<strong>af</strong>slagger, hvorfra materialet udmades i en container.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 15
16 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Øverst i fyrrummet (gashalsen) placeres oliebrænderne, hvor der kan indfyres<br />
2600 kg gasolie pr. time. Hertil svarer en indfyret effekt <strong>på</strong> 30 MW svarende<br />
til ca. 80% <strong>af</strong> den maksimale belastning. Gasolien vil kun blive brugt<br />
som nødbrændsel.<br />
Der tilføres forbændingsluft dels op igennem risten, dels i spreaderstokere<br />
og brænderne. Endvidere tilsættes recirkuleret røggas <strong>på</strong> passende sted i<br />
kedlen.<br />
Idet risten er vandkølet, kan luftmængden gennem risten <strong>af</strong>passes i forhold<br />
til forbrændingen uden hensyn til køling <strong>af</strong> risten.<br />
Det forholdsvis høje fyrrum sikrer en god udbrænding i kedlens første træk,<br />
inden røggassen går videre til andet træk.<br />
Efter luftforvarmeren kan der udtages og recirkuleres en delstrøm <strong>af</strong> røggassen.<br />
Herved kan NO x -dannelsen ved forbrændingen nedbringes med ca.<br />
35% i forhold til den røggas, der må forventes uden recirkulation. Røggassen<br />
renses derefter for støv i et elektrofilter.<br />
Elektrofilret opføres i en mindre bygning i umiddelbar nærhed <strong>af</strong> kedlen.<br />
Det udskilte støv befugtes og udmades i en container, som opsættes inden i<br />
bygningen.<br />
I forlængelse <strong>af</strong> elektrofilret etableres en bygning med en sugetræksblæser<br />
med tilhørende lyddæmper. Sugetræksblæseren suger røggassen ud gennem<br />
røggassystemet, som <strong>af</strong>sluttes med en ca. 40-50 m høj skorsten.<br />
Modtryksturbine og fjernvarmeturbinen anbringes i samme bygning som<br />
kedlen.<br />
Den ny kedel er udlagt for 40 t/h/92 bar/525 o C damp, som ledes til en modtryksturbine<br />
med en el-effekt <strong>på</strong> 5 MW. Efter denne udnyttes dampen sammen<br />
med supplerende damp fra <strong>Junckers</strong> i en fjernvarmeturbine.<br />
Fjernvarmeturbinen er udlagt for 94 t/h/ 13 bar/ 260 o C. Den er endvidere<br />
udlagt for indfødning <strong>af</strong> 25 t/h/ 3 bar/ 170 o C, som tilføres turbinen <strong>på</strong> passende<br />
sted, fra de respektive dampfordelere der fødes fra udtag <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong><br />
turbine 1 (T1) og turbine 2 (T2). Efter dampens ekspansion gennem turbinen<br />
udnyttes dampens fordampningsvarme i 2 stk. fjernvarmevekslere.<br />
Fjernløbstemperaturen vil være 95 - 115 o C og returløbstemperaturen ca.<br />
60 o C.<br />
Den nye turbines el-effekt vil være ca. 17 MW og den termiske effekt ca.<br />
73 MW.<br />
Der anvendes havvand til køling <strong>af</strong> olien og luftkøleren for generatoren. Kølevandet<br />
indtages fra Køge Nordhavn, opvarmes under brugen og udledes<br />
således med en vis overtemperatur.<br />
Kølevandet udledes ved kystlinien umiddelbart nord for den dæmning, der<br />
<strong>af</strong>grænser det område mod nord, der er under opfyldning. Udløbsledningen<br />
har en diameter <strong>på</strong> 450 mm, og vandhastigheden vil kunne nå op <strong>på</strong> ca. 3,5<br />
m/s. Ledningssystemet består <strong>af</strong> et indtag med diverse filtre, en 196 m lang<br />
tilgangsledning og en 590 m lang <strong>af</strong>gangsledning.<br />
Som spædevand til kedlerne benyttes drikkevand, som demineraliseres i et<br />
ionbytteranlæg i k7.
Yderligere skal der etableres en turbinekælder under turbinerne. Turbinekælderen<br />
rummer ud over fjernvarmeturbinens varmevekslere alt til turbinen<br />
hørende hjælpemaskineri såsom øvrige varmevekslere for køling <strong>af</strong> olie,<br />
pakdåsekondensator, ejektorkondensator m.m. Herudover rummer turbinekælderen<br />
det til anlægget hørende rørsystem, såsom dampfordelere, tilgående<br />
dampledninger fra <strong>Junckers</strong> T1 og T2, interne dampledninger, fjernvarmeledninger.<br />
Turbinekælderen rummer også alle til anlægget hørende pumper<br />
og kølerørsforbindelser.<br />
Fjernvarmepumperne, som er en del <strong>af</strong> VEKS anlæg, forventes opstillet i<br />
turbine-kælderen.<br />
Der indrettes kontrolrum og driftskontorer ved siden <strong>af</strong> turbinesalen. Herfra<br />
overvåges hele driften <strong>af</strong> anlægget.<br />
Alle transmissionsledningerne forventes at blive etableret <strong>af</strong> VEKS A/S.<br />
VEKS´s system modtager og distribuere varme til forbrugerne.<br />
Transmissionsledning<br />
Fra <strong>Junckers</strong> Industrier A/S i Køge til Solrød fjernvarmeværk skal der etableres<br />
en helt ny ledning, hvorimod ledningsstrækningen fra Solrød til Kildebrønde<br />
lægges i det eksisterende tracé.<br />
Ledningen vil frem til Solrød fjernvarmeværk følge det tracé, som fremgår<br />
<strong>af</strong> figur 4, side 50. Det forudsættes at ledningen placeres i vej, således at det<br />
omkringliggende landskab bliver <strong>på</strong>virket mindst muligt. På strækningen fra<br />
Solrød til Kildebrønde vil ledningen lægges i det eksisterende fjernvarmeledningstracé,<br />
som således bliver et tre rørssystem.<br />
Ledningen lægges i følgende veje: Værftsvej, Københavnsvejen (som går<br />
over i Jersie Strandvej), Parkvej, og sidst Tåstrupvej, hvilken følges til Solrød<br />
fjernvarmeværk.<br />
Det forventes, at <strong>Junckers</strong> vil levere ca. 1800 TJ om året til VEKS´s system<br />
med en levering <strong>på</strong> ca. 70 MW i 9 måneder og ca. 25 MW i 2 måneder. I juli<br />
måned forventes en lille varmeleverance.<br />
De dimensionerende temperaturer for VEKS er oplyst til 115/60°C svarende<br />
til en <strong>af</strong>køling <strong>på</strong> 55°C om vinteren, og henholdsvis 90-95/60°C, svarende<br />
til en <strong>af</strong>køling <strong>på</strong> 30-35°C om sommeren.<br />
Det forventes, at ledningerne vil blive dimensioneret efter en <strong>af</strong>køling <strong>på</strong><br />
35°C, hvilket betyder, at dimensioneringen <strong>af</strong> ledningen forventes at blive<br />
en Dn 400 mm fra <strong>Junckers</strong> til Solrød Fjernvarmeværk (2 stk. nye rør, Dn<br />
400 mm).<br />
Fra Solrød Fjernvarmeværk og frem til Kildebrønde Afgreningsbygværk<br />
forventes der kun at blive etableret en supplerende transmissionsledning i<br />
Dn 400 mm (1 stk. nyt rør, Dn 400 mm). De nuværende ledninger fra Solrød<br />
til Kildebrønde anvendes begge til returledninger, således at det fremtidige<br />
transmissionssystem <strong>på</strong> denne strækning bliver 3-rørs-system.<br />
Fra Kildebrønde er de eksisterende ledninger tilstrækkelige til den videre<br />
energitransport (Dn 450 mm).<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 17
Station<br />
<strong>Junckers</strong> Industrier<br />
Solrød<br />
Langager<br />
Egehøj<br />
Mosede Bypark<br />
Mosede Fjernvarme<br />
Greve Strandby<br />
Hundige<br />
Tjørnelyparken<br />
Ishøj<br />
Strækning<br />
Juncker-Solrød<br />
Solrød-Langager<br />
Langager-Mosede<br />
Mosede-Greve,<br />
Strandby<br />
Greve Strandby-<br />
Kildebrønde<br />
Kildebrønde-<br />
Tranegilde<br />
18 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Behovet for etablering <strong>af</strong> nye transmissionsledninger illustreres nedenfor:<br />
Der vil endvidere blive etableret pumper og diverse <strong>af</strong>spærringsventiler m.v.<br />
<strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> efter behov.<br />
Adgangen til <strong>Junckers</strong> kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg sker via <strong>Junckers</strong> eksisterende vejnet<br />
og den offentlige vej - Værftsvej.<br />
Arealbehov<br />
Det aktuelle nye anlæg k9 skal bruge et samlet bebygget areal <strong>på</strong> ca. 1.250<br />
m 2 , og de eksisterende kedler k7 og k8 udgør et samlet bebygget areal <strong>på</strong> ca.<br />
2.895 m 2 .<br />
Det interne vejsystem tilrettelægges så der sikres en hensigtsmæssig og sikker<br />
arbejdsgang ved til- og frakørsel <strong>af</strong> trærester til flisgruberne.<br />
Forbrug<br />
(MW)<br />
50<br />
1,4<br />
0,1<br />
0,1<br />
0,1<br />
0,3<br />
1,1<br />
8,0<br />
0,1<br />
7,2<br />
Transport<br />
(MW)<br />
50<br />
48,6<br />
48,4<br />
48,0<br />
46,9<br />
31,6<br />
Eksisterende<br />
rør<br />
2 stk<br />
Dn 250<br />
2 stk<br />
Dn 250<br />
2 stk<br />
Dn 250<br />
2 stk<br />
Dn 300<br />
2 stk<br />
Dn 450<br />
Nye rør<br />
2 stk<br />
Dn 400<br />
1 stk<br />
Dn 400<br />
1 stk<br />
Dn 400<br />
1 stk<br />
Dn 400<br />
1 stk<br />
Dn 400
Drift <strong>af</strong> anlægget<br />
Driften <strong>af</strong> kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget foregår i stor udstrækning automatisk. Anlægget<br />
forventes at arbejde i kontinuerlig drift bortset fra et stop <strong>på</strong> 3 uger i<br />
sommerperioden. I alt kan regnes med en driftstid <strong>på</strong> ca. 8000 timer pr. år<br />
for alle 3 kedler.<br />
De enkelte forurenede anlæg, herunder støjkilder, har samme driftstid som<br />
anlæggets samlede driftstid.<br />
Nedenfor er skitseret et flowdiagram over produktionsprocessen samlet for<br />
k7, k8 og k9:<br />
El<br />
Træflis<br />
Savsmuld, flis og støv<br />
El<br />
Ionbyttet vand<br />
El<br />
Havvand<br />
El<br />
Havvand<br />
Damp<br />
Flisgrube<br />
Kedel<br />
Turbine<br />
Fjernvarmeturbine<br />
Fjernvarmevand<br />
til VEKS<br />
Støv<br />
Aske/slagge<br />
Støj<br />
Emission<br />
støv/NO x /SO 2 /CO<br />
Støj<br />
Damp<br />
El<br />
Støj<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 19
20 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
I kr<strong>af</strong>tvarmecentralen skal der produceres energi i form <strong>af</strong> elektricitet og<br />
fjernvarme baseret <strong>på</strong> overskudsdamp fra <strong>Junckers</strong> og damp produceret direkte<br />
fra flis.<br />
Det forventes, at der <strong>på</strong> grundlag <strong>af</strong> <strong>af</strong>brænding 100.000 tons træflis i k9 vil<br />
blive produceret ca. 350.000 t damp. Denne mængde går først gennem den<br />
nye turbine T3 og derefter til den nye turbine T4´s 13 bar udtag.<br />
Træflisen leveres direkte til flisgruben og transporteres med kopelevator op<br />
i siloen. Herfra udmades træflisen fra bunden og køres <strong>på</strong> gummitransportbånd<br />
op til kedlen.<br />
Kedelfødevandet, som leveres <strong>af</strong> k7, opvarmes og omdannes til damp i kedlen.<br />
Dampen bliver i turbinerne enten omdannet til elektricitet eller til fjernvarme.<br />
Det samlede forventede forbrug <strong>af</strong> kedelvand vil være meget begrænset,<br />
da dampen kondenseres og anvendes som kedelfødevand igen (lukket<br />
system).<br />
Røggassen fra forbrændingen <strong>af</strong> træflis vil blive renset i et elektrofilter, og<br />
asken herfra vil blive udskilt i en container. Flyveasken opblandes med<br />
bundasken og udgør ca. 900 ton pr. år.<br />
Fra forbrændingen emitteres SO 2 , NO x og støv i øvrigt, og der ledes kølevand<br />
(havvand) til Køge Bugt.<br />
Tømning for bund og flyveaske<br />
Den største mængde <strong>af</strong>fald, der genereres fra anlægget vil være flyveasken<br />
og bundasken. Denne udtages befugtet og deponeres <strong>på</strong> I/S KARA’s kontrollerede<br />
losseplads i Hedeland.<br />
På grundlag <strong>af</strong> en forventet <strong>af</strong>brænding <strong>af</strong> 320.000 tons træflis pr. år vil der<br />
fremkomme en samlet mængde flyveaske og bundaske <strong>på</strong> ca. 3.000 tons pr.<br />
år.<br />
Der vil ikke forekomme nogen nævneværdig oplagring <strong>af</strong> <strong>af</strong>fald og/eller<br />
restprodukter <strong>på</strong> virksomheden, da <strong>af</strong>faldet <strong>af</strong>hentes løbende med lastbil.<br />
Flyve- og bundasken opbevares indendørs.<br />
Påvirkninger ved etablering <strong>af</strong> anlægget (anlægsfasen)<br />
Miljø<strong>på</strong>virkninger ved anlæggelse <strong>af</strong> det planlagte kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg kan opdeles<br />
i tre hovedgrupper:<br />
1 Påvirkninger fra transport til og fra byggepladsen<br />
2 Støj<strong>på</strong>virkninger fra jordmaskiner mv.<br />
3 Støv<strong>på</strong>virkninger fra byggepladsen<br />
Ad 1<br />
Anlæggelsen <strong>af</strong> nyt kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg omfatter jordarbejder med tungt materiel<br />
såsom gravemaskiner, lastbiler til jordtransport og materialer mv. En<br />
stor del <strong>af</strong> det meget tunge udstyr til kedlen vil blive sejlet til <strong>Junckers</strong>. Skibet<br />
vil lægge til kaj i Nordhavnen.<br />
Arbejdet omhandler i hovedtræk opgravning <strong>af</strong> jord, støbning <strong>af</strong> fundament,<br />
opførelsen <strong>af</strong> bygninger og skorsten og diverse øvrige transporter <strong>af</strong> materialer<br />
og materiel.<br />
I forbindelse med transporten kan der <strong>på</strong> de nærmeste veje forekomme en<br />
hel transport <strong>af</strong> meget tunge materialer og tungt materiel, hvorfor at der kan<br />
forekomme bilkøer, som normalt er kendetegnet ved denne slags arbejder.
Ad 2<br />
I anlægsfasen vil støjen primært forekomme i dagtimerne <strong>på</strong> hverdage.<br />
Ad 3<br />
I anlægsfasen vil støvbelastningen primært forekomme i dagtimerne <strong>på</strong><br />
hverdage.<br />
På virkninger ved driften <strong>af</strong> anlægget<br />
Udover den rent fysiske <strong>på</strong>virkning <strong>af</strong> området som følge <strong>af</strong> de permanente<br />
ændringer ved kr<strong>af</strong>tcentralen <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> er der en række forhold i forbindelse<br />
med driften <strong>af</strong> anlægget, som belyses i de nedenstående <strong>af</strong>snit. Senere<br />
i redegørelsen uddybes de væsentligste miljø<strong>på</strong>virkninger.<br />
Emissionen<br />
Emissioner fra kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget omfatter støj, støv, NO x , SO 2 , opvarmet<br />
kølevand, lys, spildevand, bund og flyveaske.<br />
Støj<br />
Ved driften <strong>af</strong> kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget frembringes støj. I den daglige drift <strong>af</strong><br />
det eksisterende anlæg forekommer der overvejende støj fra tagventilatorer,<br />
damp<strong>af</strong>kast, skorsten, reduktionsventiler og intern transport.<br />
Samtlige støjkilder <strong>på</strong> det eksisterende energianlæg er dæmpet optimalt, i<br />
forhold til hvad der er økonomisk muligt og rentabelt.<br />
Tilsvarende dæmpningsforstaltninger <strong>af</strong> støjkilderne vil blive udført <strong>på</strong> den<br />
nye k9, og såfremt der mod forventningerne viser sig at være støjproblemer<br />
fra k9, vil der blive foretaget en yderligere støjdæmpning.<br />
Træflisen transporteres med traktor til flisgruben, og bidrager også med støj<br />
til omgivelserne. Hvordan støjbelastningen fra den interne tr<strong>af</strong>ik øges, er<br />
vanskeligt at vurdere, da det <strong>af</strong>hænger <strong>af</strong>, hvilket område <strong>på</strong> fabrikken træflisen<br />
skal <strong>af</strong>hentes. Det er muligt, at der senere viser sig et behov for at indkøbe<br />
ekstra træflis til supplering. Under alle omstændigheder øges gulvbræddeproduktionen,<br />
hvilket resulterer i et overskud <strong>af</strong> træflis, som skal<br />
bringes til flisgruben.<br />
Luft<br />
Ved forbrænding <strong>af</strong> trærester dannes der stofferne støv, svovldioxid og<br />
kvælstofoxider (NO x ), som udsendes gennem skorsten <strong>på</strong> kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget.<br />
Endvidere vil der blive emitteret en del vanddamp, idet røggassen <strong>af</strong>køles<br />
<strong>på</strong> vejen ud gennem skorstenen. Der dannes også CO 2 i forbrændingsprocessen.<br />
Som støtte brændsel anvendes der fuelolie <strong>på</strong> de eksisterende kedler, som<br />
ved forbrænding danner svovldioxid (SO 2 ). På den nye kedel vil der blive<br />
anvendt gasolie, som har indhold <strong>af</strong> svovl <strong>på</strong> 0,2 % mod fueloliens indhold<br />
<strong>af</strong> svovl <strong>på</strong> max. 1%.<br />
For de eksisterende k7 og k8 er de forventede emissionsværdier beregnet <strong>på</strong><br />
grundlag <strong>af</strong> de faktiske emissioner under værst tænkelige driftssituation. Emissionen<br />
<strong>af</strong> svovldioxid (SO 2 ) beregnes <strong>på</strong> grundlag <strong>af</strong> forbruget <strong>af</strong> fuelolie.<br />
For det nye anlæg er de forventede emissionsværdier beregnet <strong>på</strong> grundlag<br />
<strong>af</strong> de garantikrav, som <strong>Junckers</strong> stiller til leverandørerne <strong>af</strong> anlægget. Disse<br />
garantikrav er de samme emissionsværdier, der er stillet i bekendtgørelsen<br />
nr. 689 <strong>af</strong> 15. oktober 991 om større fyringsanlæg mv. Ligeledes her er beregningen<br />
baseret <strong>på</strong> værst tænkelige driftsituation. Emissionen <strong>af</strong> svovldioxid<br />
(SO 2 ) beregnes <strong>på</strong> grundlag <strong>af</strong> forbruget <strong>af</strong> gasolie.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 21
22 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Senere i nærværende materiale vises ovennævnte emissionsværdier for støv,<br />
kvælstofoxider (NO x ) og svovldioxid (SO 2 ) til illustration <strong>af</strong> konsekvenserne<br />
for etableringen <strong>af</strong> yderligere en kedel.<br />
Emissionen <strong>af</strong> kuldioxid (CO 2 ) til omgivelserne vurderes at være CO 2 neutralt,<br />
idet træ er en fornybar ressource.<br />
Kølevand<br />
<strong>Junckers</strong> eksisterende kedler anvender havvand fra Køge Bugt til køling <strong>af</strong><br />
pumper, kondensatorer mv.<br />
Kølevandet returneres til Køge Bugt med en vis overtemperatur i forhold til<br />
temperaturen <strong>på</strong> havvandet ved indløbet til <strong>Junckers</strong>.<br />
Ved etablering <strong>af</strong> en ny kedel ved siden <strong>af</strong> det eksisterende anlæg, vil denne<br />
overtemperatur <strong>på</strong> havvandet være den samme, men det samlede forbrug <strong>af</strong><br />
kølevand til k7, k8 g k9 vil falde markant. Dette betyder, at den samlede termiske<br />
<strong>på</strong>virkning <strong>af</strong> Køge Bugt bliver reduceret væsentligt, idet det nye anlæg<br />
vil være i stand til at udnytte den overksudsvarme, som i dag udledes til<br />
Køge Bugt.<br />
Kølevandetsforbruget til de to nye turbiner tages direkte fra <strong>Junckers</strong> eksisterende<br />
turbine (T1), og bortsk<strong>af</strong>fes via det eksisterende ledningssystem.<br />
Der skal ikke ændres <strong>på</strong> de eksisterende forhold <strong>af</strong> kølevandssystemet.<br />
Lys<br />
Forbrændingen <strong>af</strong> trærester foregår i et lukket kammer, og vil ikke udsende<br />
lys til omgivelserne. Dog vil der blive opsat udendørs belysning i området<br />
omkring anlægget, som vil udsende en minimal mængde lys i løbet <strong>af</strong> natten.<br />
Den udendørs belysning vil blive etableret under hensyntagen til mindst mulig<br />
gene virkning for naboerne.<br />
Anlægget i sig selv vil ikke producere lys.<br />
Spildevand<br />
Der vil blive udledt to forskellige typer <strong>af</strong> vand fra anlægget, - det ene er almindeligt<br />
sanitært spildevand til det offentlige kloaksystem og det andet er<br />
kølevand til Køge Bugt. Da anlægget ikke er designet endeligt, er der ikke<br />
udarbejdet en spildevandsplan.<br />
På grundlag <strong>af</strong> en vurderet arbejdskr<strong>af</strong>t <strong>på</strong> ca. 10 ansatte skønnes det, at der<br />
vil blive udledt ca. 100 m 3 pr. år (ca. 0,3 m 3 pr. døgn) <strong>af</strong> sanitært spildevand<br />
til det offentlige spildevandssystem.<br />
Spildevandets sammensætning og karakterisering kan kort beskrives som at<br />
være sammenligneligt med almindeligt sanitært husspildevand. Det offentlige<br />
ledningsnettet skal kun opsamle og <strong>af</strong>lede spildevand fra <strong>af</strong>løb fra bad,<br />
håndvask og toilet.<br />
Bund og flyveaske<br />
<strong>Junckers</strong> Industrier A/S vil i fremtiden undersøge mulighederne for at anvende<br />
bundasken som fyldmateriale, idet indholdet <strong>af</strong> stenpartikler er relativt<br />
stort, eller til jordbrugsformål i henhold til askebekendtgørelsen nr. 39<br />
<strong>af</strong> 20. januar 2000.
I samme forbindelse er der lavet en analyse <strong>på</strong> asken, som viser et tørstofindhold<br />
<strong>på</strong> 70% og et gløbetab <strong>på</strong> 4,7%. Endvidere er der fundet en koncentration<br />
<strong>af</strong> phosphor <strong>på</strong> 0,62 vægt % <strong>af</strong> ts, kalium <strong>på</strong> 52,6 g K/kg ts, bly <strong>på</strong> 60<br />
mg Pb/kg ts, cadmium <strong>på</strong> 0,81 Cd/kg ts, crom <strong>på</strong> 1,6 mg Cr/kg ts, kviksølv<br />
<strong>på</strong>
24 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Kedel 7<br />
• Kedlens forbrugssilo for flis og savsmuld til spreaderfyring er sikret<br />
mod brand ved indbygning <strong>af</strong> skumslukningsanlæg, der udløses <strong>af</strong><br />
termostat i beholderen.<br />
• De tre spreaders er udrustet med sprinklere til slukning <strong>af</strong> brand for<br />
årsaget <strong>af</strong> tilbagebrænding.<br />
• Til forebyggelse <strong>af</strong> tilbagebrænding, er der <strong>på</strong> hver spreader indbyg<br />
get pneumatisk styrede spjæld, der ved stop <strong>af</strong> spreader lukker.<br />
• Støvfyringsanlægget er som sådan ikke udstyret med nogen form for<br />
brandslukningsfaciliteter, men sikkerhed mod tilbagefyring er tilgo<br />
deset ved bl.a. at tilbageføre materialet (luft/støvblanding) med så<br />
stor hastighed, at denne er større end den teoretiske tilbagebrændings<br />
hastighed. Endvidere er brænderstyringen koblet således, at materia<br />
let først tilføres efter at et forudbestemt tryk i transportsystemet er op<br />
nået.<br />
Kedel 8<br />
• Kedlens forbrugssilo for flis og savsmuld til spreaderfyring er sikret mod<br />
brand ved indbygning <strong>af</strong> brandslukningsfaciliteter, idet der benyttes både<br />
damp og vand til slukning. Slukning udløses automatisk <strong>af</strong> termostat ind<br />
bygget i brændselsbeholderen.<br />
• De tre spreaders er udrustet med sprinklere til slukning <strong>af</strong> brand forårsa<br />
get <strong>af</strong> tilbagebrænding.<br />
• Til forebyggelse <strong>af</strong> tilbagebrænding, er der <strong>på</strong> hver spreader indbygget<br />
pneumatisk styrede spjæld, der ved stop <strong>af</strong> spreader lukker.<br />
• På støvfyringsanlægget gælder stort set samme forhold, som beskrevet<br />
under k7, om end anlægget er <strong>af</strong> en anden konstruktion <strong>på</strong> k8.<br />
• Til slukning <strong>af</strong> brand i elektrofiltret er indbygget et system med dampin<br />
jektion. Temperaturen i elektrofilret vises <strong>på</strong> SRO anlæggets skærm, og<br />
her iagttages, når branden er slukket.<br />
• Det fælles transportsystem for flis/savsmuld til begge kedler er forsynet<br />
med et sprinklerrør ovenover den lange skrå transportør. Ved brand for<br />
bindes sprinklerrøret med brandhanen udenfor bygningen. Øverst <strong>på</strong> det<br />
skrå transportørbånd er der umiddelbart før <strong>af</strong>kast til reversible tværbånd<br />
et faldlem, der udløses <strong>af</strong> en smeltesikring.<br />
Kedel 9<br />
• Kedlens forbrugssilo for flis sikres mod brand ved indbygning <strong>af</strong> et<br />
sprinklersystem for vand eller ved indbygning <strong>af</strong> dampinjektion. Syste<br />
merne vil udløses automatisk grundet indbygget termostat.<br />
Spreadere tænkes forsynet med indbyggede sprinklere for vand med<br />
automatisk udløsning, ligesom automatisk spjæld ved stop <strong>af</strong> spreadere<br />
vil hindre tilbagebrænding.<br />
På k9 vil der ikke være støvfyringsanlæg.<br />
• Transportsystem for flis tænkes sikret ved sprinklerrør og faldlem som<br />
<strong>på</strong> eksisterende anlæ.<br />
Det vurdere således, at anlægget er sikret mod brand- og eksplosionsfare.<br />
Mht. risikobekendtgørelsen åbner vejledningen mulighed for, at såfremt<br />
virksomheden finder, at dens anlæg ikke er omfattet <strong>af</strong> reglerne fx fordi<br />
stofferne forefindes i ringe mængde, kan virksomheden over for myndighederne<br />
redegøre herfor.<br />
Som det fremgår <strong>af</strong> nærværende materiale vurderes det, at anlægget ikke<br />
omfattet <strong>af</strong> §4 og §5 i risikobekendtgørelsen, når der tages udgangspunkt i<br />
oplag <strong>af</strong> farlige stoffer <strong>på</strong> anlægget.
Overvågning<br />
Driften <strong>af</strong> anlægget overvåges kontinuerligt via et styring, regulering og<br />
overvågningssystem. Ligeledes måles emissionen <strong>af</strong> støv, kvælstofoxider<br />
og svovldioxid til omgivelserne via en gasanalysator.<br />
Denne overvågning bevirker, at det er muligt at reagere hurtigt såfremt der<br />
skulle opstå en fejl i systemet, som kan få miljømæssige konsekvenser i<br />
større eller mindre grad.<br />
Alarmer fra driften <strong>af</strong> anlægget samles i et PC-system og sendes herfra til<br />
driftschefen.<br />
Det vurderes ikke, at der kan forekomme driftsforstyrrelser eller uheld, der<br />
kan medføre en væsentligt forøget forurening i forhold til normal drift.<br />
Alternativer og alternative placeringer<br />
<strong>Junckers</strong> undersøgt forskellige muligheder for <strong>på</strong> anden måde:<br />
• at nyttiggøre den overskudsvarme der i dag tilføres Køge Bugt, som kølevand<br />
fra kondensationsturbinerne<br />
• at forøge dampforbruget <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong>. Dette skal ses som en erstatning<br />
<strong>af</strong> det dampforbrug, der ophørte ved papirmassefabrikkens lukning. En<br />
forøgelse <strong>af</strong> dampforbruget er nødvendigt, for at kunne kombinere el- og<br />
varmeproduktion<br />
• at forøge forbruget <strong>af</strong> biobrændsel i området.<br />
Selvom <strong>Junckers</strong> forventer en produktionsstigning <strong>på</strong> gulvområdet, vil en<br />
øget produktion ikke sk<strong>af</strong>fe dampunderlag til de mængder der idag er i overskud.<br />
En forøgelse <strong>af</strong> MDF-produktionen, og dermed en forøgelse <strong>af</strong> dampforbruget<br />
er ikke et realistisk alternativ, <strong>på</strong> grund <strong>af</strong> den konkurrencesituation, der<br />
er <strong>på</strong> MDF-markedet i dag.<br />
En forøgelse <strong>af</strong> MDF-produktionen ville betyde bygning <strong>af</strong> en MDF-fabrik<br />
med en kapacitet <strong>på</strong> 300.000 m 3 , der er standardstørrelsen i dag. Placering<br />
<strong>af</strong> en sådan fabrik ville yderligere kræve flistilførsler <strong>på</strong> 500.000 t flis pr. år.<br />
Dette er <strong>af</strong> logistiske årsager ikke muligt. Endvidere er der stor konkurrence<br />
<strong>på</strong> MDF-området, og grundet markedspriserne er produktionen <strong>af</strong> MDF-plader<br />
usikker.<br />
En forøgelse <strong>af</strong> dampforbruget vurderes derfor at kunne ske gennem et<br />
fjernvarmesamarbejde med VEKS. Eventuelle dampleverancer til Sun Chemical<br />
og mindre fjernvarmeanlæg i Køge Kommune er tidligere undersøgt<br />
og er ikke økonomiske.<br />
Køge By har ikke fjernvarme og er udbygget som naturgasområde i varmeplanlægningen.<br />
Ved etableringen <strong>af</strong> et nyt kedelanlæg skabes der mulighed for at ombringe<br />
ca. 100.000 t flis produceret <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong>. Dette giver muligheder for at disponere<br />
omkring MDF-fabrikkens fremtid, der idag <strong>af</strong>tager store mængder <strong>af</strong><br />
flis.<br />
Med hensyn til disponering <strong>af</strong> træflis til den nye kedel kan der kort og præcist<br />
opstilles to scenarier: - den værst tænkelige situation og den bedst tænkelige<br />
situation. Den værst tænkelige situation indebærer, at der skal indkøbes<br />
ca. 200.000 tons træflis, og den bedst tænkelige situation betinger, at<br />
MDF-produktionen indstilles.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 25
26 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
VEKS er den eneste alternative varmeforbruger i området, der har et varmeforbrug,<br />
der er stort nok til at være interessant for <strong>Junckers</strong>.<br />
Alternative placeringsmuligheder vurderes at være urealistiske. Dels er området<br />
i henhold til den eksisterende lokalplan udtaget til erhverv/industri og<br />
dels er en tæt placering <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> eksisterende kr<strong>af</strong>tvarmeværk en fysisk<br />
forudsætning for at realisere projektet, idet der skal etableres store dampledninger<br />
til 3 bar og 13 bar damp, der <strong>af</strong> tekniske årsager skal være så korte<br />
som muligt. Ligeledes skal anlæggene placeres tæt <strong>på</strong> hinanden, for at kunne<br />
udnytte det eksisterende højspændingsfordelingsanlæg ved elleverancer<br />
til Køge kommunale el-varme og antenneforsyning.<br />
Nul - alternativet<br />
Nul alternativet belyses er den situation hvor <strong>Junckers</strong> ikke opfører et nyt<br />
kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg. Konsekvensen <strong>af</strong>, at anlægget ikke opføres er, at den tilgængelige<br />
overskudsdamp ikke nyttiggøres. Dette vil betyde en fortsat <strong>på</strong>virkning<br />
<strong>af</strong> omgivelserne i form <strong>af</strong>:<br />
• Termisk <strong>på</strong>virkning <strong>af</strong> Køge Bugt<br />
• Fjernvarmen skal produceres et andet sted, hvor der måske ikke er tale<br />
om nyttiggørelse <strong>af</strong> overskudsdamp med der<strong>af</strong> mulig større miljø<strong>på</strong>virkninger<br />
og konsekvenser, og hvor den alternative fjernvarmeproduktion<br />
ikke vil foregå ved hjælp <strong>af</strong> biobrændsel<br />
• En forøget elproduktion <strong>på</strong> biobrændsel vil fortrænge en elproduktion<br />
baseret <strong>på</strong> kul, og dermed være mere miljøvenlig<br />
• At der ikke er dispositionsfrihed for <strong>Junckers</strong> i anvendelsen <strong>af</strong> den flis<br />
der i dag anvendes til MDF.<br />
Konsekvenserne <strong>af</strong> ikke at etablere anlægget vil også være at de i VVM-redegørelsen<br />
beskrevne miljø<strong>på</strong>virkninger ikke kommer til udtryk i omgivelserne.<br />
Nul-alternativet er udgangspunktet, der ligger til grund for de efterfølgende<br />
vurderingerne og bedømmelserne <strong>af</strong> alle virkningerne <strong>på</strong> miljøet<br />
ved opførelsen <strong>af</strong> kedel 9.
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 27
28 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Miljø<strong>på</strong>virkninger<br />
I de følgende <strong>af</strong>snit fokuseres <strong>på</strong> de kort- og langsigtede miljø<strong>på</strong>virkninger<br />
som det samlede anlæg må formodes at have. Påvirkningerne relateres til:<br />
før opførelsen <strong>af</strong> kedel 9 og efter opførelsen <strong>af</strong> kedel 9.<br />
Udledning <strong>af</strong> kølevand til Køge Bugt<br />
Kølevandet fra <strong>Junckers</strong> turbiner antager p.t. en mængde <strong>på</strong> ca. 2000 m 3 /h,<br />
som udledes ved kystlinien umiddelbart nord for den dæmning, der <strong>af</strong>grænser<br />
det under opfyldning værende område mod nord. Udløbsledningen har<br />
en diameter <strong>på</strong> 450 mm, og vandhastigheden vil kunne nå op <strong>på</strong> ca. 3,5 m/s.<br />
Kølevandet indtages fra Køge Nordhavn, opvarmes under brugen og udledes<br />
således med en vis overtemperatur.<br />
Den totale udløbsmængde <strong>af</strong> kølevand fra <strong>Junckers</strong> vil blive reduceret væsentligt<br />
ved etablering <strong>af</strong> det nye anlæg. Nedenfor angives de forventede udløbsmængder<br />
fordelt <strong>på</strong> kedlerne (turbinerne) og den tilhørende overtemperatur:<br />
• K7 og k9 ca. 270 m 3 /h max. 20 o C i temperaturstigning<br />
• K8 ca. 130 m 3 /h max. 24 o C i temperaturstigning<br />
Kølevandet tilsættes ikke korrosionshæmmende midler eller lignende. Genudledning<br />
<strong>af</strong> fr<strong>af</strong>iltreret materiale ved kølevandsindtaget i Køge Nordhavn<br />
giver heller ikke anledning til anderledes hygiejniske forhold i havnen.<br />
Udledningen <strong>af</strong> kølevand vil medføre en lokal opvarmning <strong>af</strong> havvandet i<br />
området nær udledningspunktet. <strong>Junckers</strong> udledningspunkt er placeret ved<br />
kystlinien, lige nord for den igangværende opfyldning øst for <strong>Junckers</strong> areal.<br />
<strong>Junckers</strong> kølevand fra kedel 8, vil kunne have en overtemperatur <strong>på</strong> op<br />
til 24 o C. Virkningen her<strong>af</strong> er beregnet i en model og vurderet i rapporten<br />
fra Dansk Hydraulisk Institut (DHI ref.5213) fra juni 1997 (<strong>Junckers</strong> kedel<br />
8) <strong>på</strong> grundlag <strong>af</strong> opstillede krav fra Roskilde Amt i 1997.<br />
Roskilde Amt fandt det i sin tid nødvendigt, at <strong>Junckers</strong> foretog en modellering,<br />
der redegjorde for spredningen/ opblandingen <strong>af</strong> kølevandet i Køge<br />
Bugt, d.v.s. for <strong>af</strong>grænsningen <strong>af</strong> nærfeltsområdet, jf. Miljøstyrelsens vejledning<br />
i recipientkvalitets-planlægning, Del II Kystvande, 1983.<br />
Konklusionen <strong>på</strong> rapporten fra DHI blev, at alle nedenstående krav fra Roskilde<br />
Amt kunne overholdes:<br />
• Krav om at overtemperaturen 150 m fra havneudmundingerne ikke over<br />
stiger + 1 o C.<br />
• Krav om nærmere <strong>af</strong>grænsning <strong>af</strong> nærfeltet, defineret som det område<br />
udenfor hvilket en overtemperatur <strong>på</strong> +1 o C ikke overskrides mindst 80%<br />
<strong>af</strong> tiden.<br />
• Krav om at overtemperaturen tæt <strong>på</strong> udløbet - umiddelbart efter initial<br />
fortyndingen ikke <strong>på</strong> noget tidspunkt overstiger 30 o C.
For så vidt angår kølevandsudledning til Køge Bugt vurderer amtet, at anlægget<br />
<strong>af</strong> kedel 9 totalt set vil have en positiv virkning set i forhold til den<br />
bestående situation. Der er imidlertid tale om en ændring <strong>af</strong> udledningsforholdene,<br />
hvorfor amtet har foretaget en ny miljømæssige vurdering, dog begrænset<br />
til en skrivebordsopgørelse uden fornyede modelberegninger.<br />
<strong>Junckers</strong> Industrier er placeret langs kysten mellem Køge Havn og den lidt<br />
nordligere lystbådehavn. Den <strong>på</strong>gældende kyststrækning er historisk stærkt<br />
<strong>på</strong>virket <strong>af</strong> havneudbygninger og opfyldninger. Siden 1997 har der dog ikke<br />
været tale om væsentlige menneskeskabte forlægninger <strong>af</strong> kystlinjen, idet<br />
indfatningen til „nuværende opfyldning“ allerede var etableret <strong>på</strong> det tidspunkt.<br />
Yderligere er planerne om en evt. fremtidig opfyldning op mod lystbådehavnen<br />
i nord stillet i bero. En hensigtserklæring vedrørende denne opfyldning<br />
er trukket tilbage. Den eneste kystlinieudvikling siden 1997 er en delvis<br />
opfyldning <strong>af</strong> det inderste lille nordlige havnebassin i Køge Havn, hvad<br />
der ingen betydning har for <strong>Junckers</strong>’ kølevandsudledninger nord for selve<br />
den større opfyldning næsten en kilometer nord for Køge Havns munding.<br />
Med berostillingen <strong>af</strong> den evt. fremtidige opfyldning er også den i 1997<br />
planlagte ændring <strong>af</strong> udløbspunktet for <strong>Junckers</strong> kølevandsudledninger blevet<br />
opgivet. Kølevandsudledningerne sker derfor fortsat som i 1997, og der<br />
ventes ingen ændringer deri.<br />
Ved en vurdering er det interessant at sammenligne de fremtidige udledningsmængder<br />
og overtemperaturer med de tilsvarende nuværende værdier<br />
og med de beregningsmæssige udledninger svarende til den nuværende situation<br />
i forbindelse med modelundersøgelserne i 1997. Dette er gjort i nedenstående<br />
skema.<br />
Ved undersøgelsen i 1997 er kølevandsudledningerne vurderet i forhold til<br />
tre givne kriterier fra Roskilde amt, som beskrevet ovenfor. Hvis udledningerne<br />
sammenholdes med før opførelsen <strong>af</strong> k9 og efter opførelsen <strong>af</strong> k9 vil<br />
konsekvenserne være som anført nedenfor:<br />
Ad 1<br />
Kravet blev fundet at være rigeligt opfyldt i 1997. Dette gælder i endnu højere<br />
grad efter anlæg <strong>af</strong> Kedel 9, hvor den tilbagetrukne udløbsplacering<br />
planlægges bibeholdt for alle udledninger, og den samlede maksimale udledning<br />
reduceres.<br />
Skønsmæssigt vil overtemperaturen 150 meter fra havnemundingerne efter<br />
anlæg <strong>af</strong> Kedel 9 ikke overstige +0.1 o C. (Ca. 30% <strong>af</strong> den tilsvarende overtemperatur<br />
i 1997 undersøgelsen)<br />
Ad 2<br />
Området, hvor overtemperaturen i overfladen er +1 o C, eller mere, skønnedes<br />
i 1997 for det bestående udløbspunkt, at kunne nå en udstrækning <strong>på</strong><br />
cirka 20 hektar. Dette overtemperatur areal vil reduceres til ca. 1½ ha efter<br />
etableringen <strong>af</strong> k9.<br />
Ad 3<br />
Der kunne i 1997 ikke gives noget absolut udsagn om, at 30 o C i overfladen<br />
ikke kan blive overskredet ganske kortvarigt, primært <strong>på</strong> grund <strong>af</strong> stærk solopvarmning<br />
om sommeren. Som døgnmiddel skulle det dog ikke kunne<br />
forekomme.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 29
30 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Danmarks Meteorologiske Instituts, DMI’s, temperaturmålinger fra den lidt<br />
sydligere Rødvig Havn <strong>på</strong> Stevns indikerer en maksimal naturlig vandtemperatur<br />
i august <strong>på</strong> 22-23 o C, målt kl. 8 om morgenen. Med udgangspunkt i<br />
den DMI-statistik, og i overtemperaturen ved udløbet, kræves en mindste<br />
initialfortynding <strong>på</strong> cirka 3 gange, og 1997-beregninger viste at initialfortyndingen<br />
vil være mindst 6 gange. Den resulterende temperatur nær udløbet,<br />
efter initialfortynding, vil derfor ikke komme til at overskride de 30 o C,<br />
når målinger og kontrolmålinger ifølge DMI’s princip foretages kl. 8 om<br />
morgenen.<br />
Initialfortyndingen vil være tilnærmelsesvist u<strong>på</strong>virket ved en nær-halvering<br />
<strong>af</strong> den dimensionsgivende udledning, og det vil fortsat være ekstrem sol<strong>på</strong>virkning,<br />
der kan give anledning til den kr<strong>af</strong>tigste opvarmning i overfladen<br />
<strong>på</strong> bestemte tider <strong>af</strong> døgnet. Vurderingen fra 1997 vil derfor være gældende<br />
uændret også efter anlægget <strong>af</strong> Kedel 9.<br />
Når man sammenligner udledningsmængderne i undersøgelsen i 1997 med<br />
situationen efter anlæg <strong>af</strong> Kedel 9 således at produkterne <strong>af</strong> udledningsmængde<br />
og overtemperatur ved de forskellige kedler summeres, så findes<br />
den samlede nettovarmeudledning efter anlæg <strong>af</strong> Kedel 9 at udgøre 52% <strong>af</strong><br />
den samlede dimensionsgivende udledning ved 1997-undersøgelsen. Det<br />
kan derfor ikke undre, at vurderingen <strong>af</strong> <strong>på</strong>virkningen <strong>af</strong> havmiljøet <strong>på</strong> to <strong>af</strong><br />
tre punkter er fundet at blive gunstigere efter anlæg <strong>af</strong> Kedel 9 end i den nuværende<br />
situation. På det sidste punkt bedømmes forholdene at være u<strong>på</strong>virkede<br />
<strong>af</strong> ændringen.<br />
Der ses ikke at være andre forhold end de betragtede, hvor der skulle være<br />
grund til at tro, anlægget <strong>af</strong> kedel 9 måtte kunne forringe vandmiljøet i Køge<br />
Bugt.<br />
Som overordnet konklusion kan det derfor siges for så vidt angår udledningen<br />
<strong>af</strong> kølevand til Køge Bugt fra <strong>Junckers</strong> Industrier, at anlægget <strong>af</strong> Kedel<br />
9 ikke vil medføre negative konsekvenser for vandmiljøet, men derimod <strong>på</strong><br />
visse punkter indebærer en forbedring <strong>af</strong> forholdene sammenlignet med den<br />
nuværende situation (som vurderet tidligere ved modelberegninger i 1997).<br />
Ved en forbedring forstås, at den samlede miljø<strong>på</strong>virkning reduceres, og at<br />
forholdene i bugten kommer nærmere <strong>på</strong> en hypotetisk u<strong>på</strong>virket situation,<br />
end de er i dag.<br />
Luftforurening<br />
Den væsentligste luftforurening er røggassen fra kedelanlægget. Denne indeholder<br />
bl.a. SO 2 , NO x og støv i øvrigt (aske). Svovlindholdet heri er angivet<br />
til ca. 70 t/år svarende til max. 0,05%. Ca. 40% her<strong>af</strong> vil forekomme<br />
som sulfat og forventes at gå i asken fra forbrændingen.<br />
Da det samlede anlæg således udgør 133 MW, er det nye fyringsanlæg omfattet<br />
<strong>af</strong> Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 689 <strong>af</strong> 15. oktober 1990 om<br />
begrænsning <strong>af</strong> emissioner <strong>af</strong> svovldioxid, kvælstofoxider og støv fra store<br />
fyringsanlæg (som ændret ved bekendtgørelse nr. 518 <strong>af</strong> 20. juni 1995).<br />
Emissionskoncentrationen <strong>af</strong> kvælstofoxider (NO x ) vil ikke overstige 400<br />
mg/Nm 3 ved træfyring eller oliefyring, og i begge tilfælde regnet som NO 2 .<br />
For støv forventes ved alle brændselstyper (fuelolie, gasolie, trærester)<br />
overholdt en emissionsgrænse <strong>på</strong> 50 mg/Nm 3 .<br />
Anlægget forventes desuden at kunne overholde en emissionsgrænseværdi<br />
for SO 2 , som er 1700 mg/Nm 3 .
Stof<br />
Nyt <strong>af</strong>kast<br />
36-7<br />
36-11<br />
Skorstens<strong>af</strong>kast<br />
Skorstenshøjde<br />
40<br />
64<br />
70<br />
DSI<br />
m<br />
1,8<br />
1,3<br />
1,7<br />
DSO<br />
m<br />
1,8<br />
1,3<br />
2,9<br />
Luftmængde<br />
m/s<br />
Som tidligere anført vil der ske emissionsbegrænsning ved at røggassen renses<br />
for støv i et elektrofilter (elfilter) inden den udledes.<br />
Herudover kan der blive emitteret støv i forbindelse med håndtering <strong>af</strong> træbrændsel<br />
og aske <strong>på</strong> KE A/S lejede areal. Brændselshåndteringen finder<br />
sted hele døgnet, og brændslet modtages direkte i det delvist lukkede system<br />
<strong>af</strong> en delvis underjordisk flisgrav. Slagge og aske udtages i befugtet tilstand.<br />
Det vurderes derfor, at disse kilder ikke vil bidrage med nogen form for<br />
støvgener.<br />
Erfaringen fra eksisterende anlæg viser, at der ikke er nogen væsentlige <strong>af</strong>vigelser<br />
set i relation til emissionerne fra skorsten ved opstart og nedlukning<br />
<strong>af</strong> anlægget.<br />
På grundlag <strong>af</strong> emissionsgrænseværdierne for støv og NO x og forbruget <strong>af</strong><br />
fuelolie/naturgas er immissioner med SO 2 , NO x og støv beregnet ved hjælp<br />
<strong>af</strong> OML-multikildemodellen. De udførte beregninger gælder for anlæggets<br />
skorstene (k7+k8+k9).<br />
Der er ikke medtaget øvrige kilder i forbindelse med driften <strong>af</strong> anlægget,<br />
hverken for stofferne støv, NO x eller SO 2 .<br />
Beregningerne for anlægget er udført udfra krav om, at leverandøren overholder<br />
emissionsgrænseværdierne for støv og NO x .<br />
Emissionsmassestrømmene <strong>af</strong> NO x og støv er beregnet ved multiplikation <strong>af</strong><br />
emissionsgrænseværdier med design-kapaciteten for anlæggenes sugetræksblæsere.<br />
Volumenmængden er korrigeret for temperaturen <strong>af</strong> røggassen. For<br />
NO x gælder tillige, at alt NO x er regnet som NO 2 . Som følge her<strong>af</strong> er de forudsatte<br />
emissioner at betragte som værst tænkelige situation.<br />
For SO 2 ’s vedkommende er der regnet med, at der fyres med fuelolie med et<br />
svovlindhold <strong>på</strong> 1,0% <strong>på</strong> det eksisterende anlæg - altså det maksimalt forekommende<br />
i den benyttede olie (normalt 0,5%). For det nye anlæg er der<br />
regnet med gasolie med et svovlindhold <strong>på</strong> maksimalt 0,2%. Det er vurderet,<br />
at forbruget <strong>af</strong> fuelolie (k7+k8) er 4.600 kg/år og at forbruget <strong>af</strong> gasolie<br />
(k9) er 2.600 kg/år.<br />
Skorstenshøjden for den nye skorsten er sat til 40 m. Skorstenens indvendige<br />
diameter og røggastemperaturen er sat til henholdsvis 1,8 m og 140 o C.<br />
Dette giver en beregnet røggashastighed i skorstenen <strong>på</strong> 6,5 m/s. Denne<br />
forekommer at være realistisk, specielt set i lyset <strong>af</strong> de øvrige forudsætninger,<br />
der er gjort.<br />
Beregningerne for den samlede emission fra k7, k8 og k9 gav følgende hovedresultater<br />
(største 99-percentilværdier <strong>på</strong> månedsbasis):<br />
6,5<br />
13,6<br />
10,4<br />
Temperatur<br />
o C<br />
140<br />
135<br />
140<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 31
Enhed: mg/m 3<br />
Støv<br />
SO 2<br />
NO x<br />
Note: Nulpunktet er placeret i landkoordinaterne<br />
(95230,115500)<br />
Afstand fra nulpunktet<br />
50 m - 500 m<br />
0,012<br />
0,152<br />
0,089<br />
32 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Afstand fra nulpunktet<br />
650 m - 1100 m<br />
0,011<br />
0,153<br />
0,077<br />
I henhold til ovenstående beregninger overholder virksomheden de gældende<br />
B-værdier. Indenfor de 500 m er de maksimale immissionskoncentrationsværdier<br />
<strong>af</strong> støv 0,012 mg/m 3 <strong>af</strong> NO x 0,089 mg/m 3 og <strong>af</strong> SO 2 0,153 mg/<br />
m 3 . Det ses, at B-værdierne overholdes i alle tilfælde. Skorstenshøjden <strong>på</strong><br />
40 m er derfor <strong>af</strong> en tilstrækkelig højde. Det ses også <strong>af</strong> de beregnede størrelser<br />
at emissionerne ikke adskiller sig væsentligt som funktion <strong>af</strong> <strong>af</strong>standen.<br />
Træ indeholder ca. 50% kulstof (C), som dannes ved fotosyntese <strong>af</strong> den atmosfæriske<br />
luft CO 2 . Energien til dette fås fra sollys. I gennemsnit svarer 1<br />
ton træ (50% C) til 1,8 ton CO 2 . , som betyder at hvert ton træ reducerer det<br />
atmosfæriske CO 2 . indhold med 1,8 ton. Omvendt frigives der 1,8 ton<br />
CO 2 .ved forbrænding <strong>af</strong> 1 ton træ. Derfor siger man at træ er CO 2 .neutralt,<br />
idet det ikke bidrager med en forøgelse CO 2 .niveauet, men er i balance med<br />
sig selv.<br />
Der dannes ikke dioxin eller formaldehyd ved forbrædning <strong>af</strong> træflis, hvorfor<br />
disse stoffer ikke vil forekomme i røggassen.<br />
Luftforurening fra tr<strong>af</strong>ik<br />
Hovedparten <strong>af</strong> den eksterne tr<strong>af</strong>ik vil komme fra og køre til ukendte fjernpunkter<br />
via Værftsvej.<br />
Hverdagsgennemsnittet <strong>af</strong> en tr<strong>af</strong>iktælling udført <strong>på</strong> Værftsvej – viser, at<br />
der kører 3793 køretøjer mod nord, og dette gælder det totale antal tællinger<br />
<strong>af</strong> køretøjer. Jævnfør Køge Kommune andrager antallet <strong>af</strong> lastbiler, der kører<br />
mod nord <strong>på</strong> Værftsvej ca. 10% <strong>af</strong> 3793 køretøjer, hvilket svarer til 379<br />
lastbiler pr. uge i gennemsnit i henhold til tr<strong>af</strong>iktælling udført <strong>af</strong> Køge<br />
Kommune i perioden 30/11 – 8/12 1999.<br />
Til- og frakørsel <strong>af</strong> lastbiler for <strong>af</strong>hentning <strong>af</strong> bund- og flyveaske vurderes at<br />
være den mest belastende tr<strong>af</strong>ik i forbindelse med driften <strong>af</strong> anlægget. Der<br />
skal bortkøres ca. 900 tons mere bund og flyveaske om året svarende til, at<br />
tr<strong>af</strong>ikken <strong>på</strong> Værftsvej øges med ca. 2 lastbiler om ugen. Lastbilerne skal<br />
have til- og frakørselsmulighed til anlægget via det eksisterende vejnet.<br />
Den eksterne tr<strong>af</strong>ik til og fra anlægget vurderes derfor at være meget beskedent<br />
i forhold til den daglige tr<strong>af</strong>ik <strong>på</strong> Værftsvej. Den eksterne tr<strong>af</strong>ik i anlægsfasen<br />
og driftsfasen vil ligeledes være næsten forsvindende i forhold til<br />
tr<strong>af</strong>ikken <strong>på</strong> Værftsvej.<br />
Tr<strong>af</strong>ik i anlægsfasen<br />
Ved opførelse <strong>af</strong> det planlagte kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg kan miljø<strong>på</strong>virkningerne til<br />
luften opdeles i 3 hovedgrupper:<br />
• Påvirkninger fra transport til og fra byggepladsen<br />
• Påvirkninger fra selve anlægsarbejdet<br />
• Støv<strong>på</strong>virkninger fra byggepladsen<br />
B - værdi<br />
0,080<br />
0,250<br />
0,125
Der vil i den periode, hvor anlægsarbejdet står <strong>på</strong>, ca. 1½ år, forekomme<br />
tung tr<strong>af</strong>ik til og fra anlægget samt kørsel <strong>på</strong> virksomheden.<br />
Den tunge tr<strong>af</strong>ik forventes at omfatte kørsel med tungt materiel som gravemaskiner<br />
og hjælpematerialer. Ligeledes vil der blive en del kørsel med<br />
kran til flytning <strong>af</strong> elementer.<br />
Arbejdet omhandler i hovedtræk nedrivning <strong>af</strong> eksisterende bygning, jordrømning,<br />
støbning <strong>af</strong> fundamenter, fastgørelse <strong>af</strong> betonelementer mv.<br />
Samlet set er det vurderet, at tr<strong>af</strong>ikken i hele anlægsfasen vil omfatte tilkørsel<br />
<strong>af</strong> materiel og materialer med ca. 1.000 lastbillæs. Dette svarer til ca. 3-4<br />
ugers tr<strong>af</strong>ik <strong>på</strong> Værftsvej.<br />
Der vil i anlægsfasen være emissioner til luft fra materiellet. Dieseldrevnet<br />
maskinel, der anvendes til anlægsarbejdet, vil være den største kilde til gasformige<br />
forureninger; kuldioxid, kulmonooxid, kvælstofoxider, svovldioxid,<br />
uforbrændte partikler mv.<br />
Luftforureningsniveauet vil i anlægsfasen være lidt forhøjet i forhold til<br />
normalniveau, men luftimmissionsbidraget fra anlægsarbejdet anses for<br />
ubetydelig i sammenligning med anden tr<strong>af</strong>ik i området.<br />
Der vil kunne forekomme støv i anlægsfasen ved nedrivning, opgravning,<br />
transport mv. internt <strong>på</strong> virksomheden. Støvproblemer fra transport <strong>af</strong> støvende<br />
materialer kan forebygges ved at stille krav til entreprenøren om, at anlægsarbejdet<br />
ikke må give anledning til støvgener til omgivelserne.<br />
I driftsfasen skal der bortkøres bund og flyveaske, og der vil være transport i<br />
forbindelse med den daglige drift og vedligeholdelse <strong>af</strong> anlægget. Ligeledes<br />
vil der forekomme intern tr<strong>af</strong>ik <strong>af</strong> træflis til flisgrube.<br />
Bortkørsel <strong>af</strong> bund og flyveaske foregår ca. fire gange om ugen. Ved driften<br />
<strong>af</strong> det nye anlæg vil antallet <strong>af</strong> tømninger blive øget til ca. seks tømninger<br />
om ugen.<br />
Den øvrige tr<strong>af</strong>ik med varebiler eller personbiler foregår i forbindelse med<br />
den daglige drift og vedligeholdelse <strong>af</strong> anlægget og finder sted dagligt hele<br />
døgnet rundt. Al tr<strong>af</strong>ik i driftsfasen foregår hele døgnet rundt <strong>på</strong> alle ugens<br />
dage.<br />
Omfanget <strong>af</strong> tr<strong>af</strong>ik og det dertilhørende brændstofforbrug er ikke opgjort, da<br />
emissionsbidraget fra denne aktivitet ligeledes anses for ubetydelig i forhold<br />
til anden tr<strong>af</strong>ik i området.<br />
Tr<strong>af</strong>ikal vurdering <strong>af</strong> anlægget<br />
Anlæg og drift <strong>af</strong> yderligere et kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg vil medføre øget tr<strong>af</strong>ik <strong>på</strong><br />
det omkringliggende vejnet både internt og eksternt. Denne merbelastning<br />
er i det følgende søgt kvantificeret og vurderet tr<strong>af</strong>ikalt.<br />
Tr<strong>af</strong>ikken til og fra anlægget<br />
Antallet <strong>af</strong> køretøjer til og fra anlægget vil stort set være det samme som i<br />
dag, og dette er set ud fra det perspektiv, at træflisen til det nye kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg<br />
ikke er medtaget, idet overskudsflisen alligevel skal transporteres internt<br />
<strong>på</strong> virksomheden.<br />
Det er kun i det omfang, at det bliver nødvendigt at købe træflis, at der vil<br />
ske en markant øget til og frakørsel til kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 33
34 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Anlægsfasen<br />
I anlægsfasen skal der tilkøres en del materialer <strong>på</strong> lastbiler og varebiler, ligesom<br />
der vil være transport <strong>af</strong> mandskab med person- og varebiler. Det er<br />
muligt, at en del <strong>af</strong> det tekniske udstyr vil blive fragtet med skib til Nord<br />
Havnen.<br />
Tilkørsel <strong>af</strong> materialer vil primært omfatte teknisk procesudstyr, betonelementer<br />
mv. Herudover skal tilkøres færdigblandet beton til støbningsprojekterne<br />
og en mindre mængde andre transportkrævende materialer til tekniske<br />
installationer mv. Samlet set vurderes det, at den tunge tr<strong>af</strong>ik med lastbiler<br />
vil omfatte tilkørsel <strong>af</strong> materialer mv. med ca. 1.000 lastbiler over en anlægsperiode<br />
<strong>på</strong> 1½ år.<br />
Den tunge tr<strong>af</strong>ik med lastbiler, kranbiler mv. vil være koncentreret over en<br />
periode <strong>på</strong> ca. ½ år, hvor alle elementerne skal fragtes til byggepladsen. I<br />
denne periode kan der forventes at komme op i mod 10-20 lastbiler, kranbiler,<br />
blokvogne mv. til pladsen pr. arbejdsdag. I de resterende måneder <strong>af</strong> anlægsperioden<br />
vil lastbiltr<strong>af</strong>ikken være mere beskeden, i gennemsnit ca. 5<br />
lastbiler pr. dag.<br />
Den øvrige tr<strong>af</strong>ik med person- og varebiler til pladsen er vanskelig at kvantificere.<br />
Det skønnes dog, at der maksimalt vil komme ca. 30 person-/varebiler<br />
til pladsen <strong>på</strong> en enkelt arbejdsdag, og at gennemsnittet over hele anlægsperioden<br />
næppe kommer væsentligt over ca. 10 person-/varebiler pr. arbejdsdag.<br />
Tr<strong>af</strong>ikken til og fra byggepladsen i anlægsfasen forventes alene at foregå inden<br />
for dagtimerne kl. 07 – kl. 18 <strong>på</strong> hverdage.<br />
Driftsfasen<br />
I driftsfasen sker der, ved tømning <strong>af</strong> containere for bund og flyveaske fra<br />
det eksisterende kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg, bortkørsel <strong>på</strong> lastbiler.<br />
Tømning <strong>af</strong> containere finder sted i dagtimerne, og sker ca. 4 gange om<br />
ugen. Dette vil med den nye kr<strong>af</strong>tvarmecentral blive øget til ca. 6 gange om<br />
ugen.<br />
Den øgede gulvbræddeproduktion vil bidrage med et overkud <strong>af</strong> træflis, som<br />
skal transporteres med traktor til den nye flisgrube. Da det nye anlæg er dimensioneret<br />
til ca. 100.000 tons træflis om året og da traktoren kan rumme<br />
ca. 5 tons træflis, vil dette resultere i en øget intern transport <strong>af</strong> træflis til<br />
den nye kr<strong>af</strong>tvarmecentral.<br />
Den øvrige tr<strong>af</strong>ik i forbindelse med driften <strong>af</strong> anlægget vil foregå dagligt og<br />
i weekender og nogenlunde jævnt over hele året. Der vil ikke ske nogen væsentlig<br />
ændring her, idet antallet <strong>af</strong> medarbejdere <strong>på</strong> kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget ikke<br />
forventes at stige med mere end et par medarbejdere.<br />
Det vurderes, at mertr<strong>af</strong>ikken både internt og eksternt vil være meget beskedent<br />
i forhold til de eksisterende tr<strong>af</strong>ikforhold <strong>på</strong> virksomheden og Køge<br />
Kommunes tr<strong>af</strong>ikopgørelse.<br />
Til- og frakørselsforhold<br />
De lokale vejstrækninger og virksomhedens egne vejanlæg benyttes <strong>af</strong> tr<strong>af</strong>ikken<br />
til og fra kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget. Dette vil fortsætte som hidtil, og vurderes<br />
ikke at ville have væsentlig indflydelse <strong>på</strong> de eksisterende tr<strong>af</strong>ikale<br />
forhold i dag.
Støjforhold<br />
<strong>Junckers</strong> Industrier A/S er en <strong>af</strong> landets mest komplekse virksomheder hvad<br />
angår ekstern støj. Der forekommer kørsel med egne lastbiler og biler fra<br />
fremmede vognmænd og leverandører (råtræsleverandører og <strong>af</strong>hentning <strong>af</strong><br />
færdigvarer), kørsel med store læssemaskiner, trucks, traktorer, fejemaskiner<br />
samt godstog (skinneskrig og støj fra lokomotiver).<br />
De stationære kilder er bl.a. flishuggere, råtræssorteringsanlæggene, rundsave<br />
(<strong>af</strong>kortere) mv.<br />
Kildestyrkerne er stærkt varierende fra i sig selv ubetydelige <strong>af</strong>kastmundinger<br />
til meget kr<strong>af</strong>tige enkeltkilder. Det store antal <strong>af</strong> mindre støjende kilder,<br />
der i sig selv er ubetydende, medfører imidlertid, at summen <strong>af</strong> bidrag <strong>af</strong><br />
disse kilder er betydende.<br />
Det nye anlæg vil bevirke en minimal forøgelse <strong>af</strong> det samlede støjbidrag<br />
fra <strong>Junckers</strong>. Beregninger viser at det meste bidrag stiger med er 0,1 dB(A).<br />
Dette betyder også, at når <strong>Junckers</strong> har <strong>af</strong>sluttet alle tiltag, der skal til for at<br />
støjvilkårene kan overholdes, vil kedel 9 stadig give et minimalt bidrag til<br />
den samlede støjbelastning fra virksomheden.<br />
Der er lavet støjberegninger <strong>af</strong> støjbidraget fra den samlede kedelcentral<br />
(k7,k8 og k9) efter idriftsættelsen <strong>af</strong> kedel 9. Her<strong>af</strong> fremgår at støjbelastningen<br />
fra kedelcentralen er størst - 45 dB(A) - nogenlunde der hvor Køge station<br />
ligger, se figur 1.<br />
Metode og forudsætninger<br />
Alle beregninger <strong>af</strong> støjbidrag - både forventede og aktuelle - er lavet med<br />
et støjberegningsprogram, dk-LYD-win, der er udviklet <strong>af</strong> dk-TEKNIK. Alle<br />
målinger <strong>af</strong> aktuelle kilder, der er indlagt i programmet, er beregnet efter<br />
metoden beskrevet i Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993, “Beregning <strong>af</strong><br />
ekstern støj fra virksomheder. Fælles nordisk beregningsmetode.”<br />
Ved beregning <strong>af</strong> støjbidraget fra Kedel 9 er anvendt følgende forudsætninger:<br />
Figur 1<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 35
36 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
• Placering og højde <strong>af</strong> bygninger, skorsten m.v. er sket ud fra foreløbige<br />
tegninger<br />
• Antal kilder, typer <strong>af</strong> kilder og kildestyrker er valgt så de er som <strong>på</strong><br />
Kedel 8<br />
• Ved placering <strong>af</strong> kilderne <strong>på</strong> bygningerne, er der valgt det sted der for<br />
ventes at give det største bidrag, hvis der har været flere muligheder at<br />
vælge imellem<br />
Driftsmæssige forudsætninger<br />
Ved beregningerne <strong>af</strong> støjbidraget er der regnet med at alle kilder er i drift<br />
24 timer i døgnet. Desuden er de indlagte kildestyrker målt mens Kedel 8<br />
har kørt med fuld last.<br />
Anlægsfasen<br />
I anlægsfasen vil der være støj fra byggeriet, dvs. kørsel med tungt materiel,<br />
kraner m.v. samt støj fra byggeaktiviteten. Desuden vil der <strong>på</strong> vejene til<br />
virksomheden forekomme kørsel med tunge lastvogne. Hvis der skal spunses,<br />
vil der også fremkomme støj fra dette anlægsarbejde.<br />
Erfaringerne fra bygningen <strong>af</strong> Kedel 8 viser at der ikke er de store problemer<br />
med støj under byggeriet.<br />
Efter at byggeriet er <strong>af</strong>sluttet, og inden anlægget kan tages i drift skal turbinen<br />
dampblæses, hvilket erfaringsmæssigt giver anledning til en del støj.<br />
Støjen er dog begrænset til ca. 10 minutter 2 gange i døgnet (morgen og <strong>af</strong>ten),<br />
i en periode <strong>på</strong> 2 - 3 uger.<br />
Normal driftsfase - faste installationer:<br />
Under normal drift vil de væsentligste kilder til støj være:<br />
• tagventilatorer (2 stk)<br />
• damp<strong>af</strong>kast (2 stk)<br />
• skorstenstop<br />
Resten <strong>af</strong> kilderne giver et bidrag <strong>på</strong> under 20 dB(A) i det nærmeste imissionspunkt.<br />
Kørselsaktiviteter<br />
Kørsel i forbindelse med den daglige drift vil fortrinsvis være transport <strong>af</strong><br />
flis til flisgruben, med traktor og NOPA-vogne, samt transport <strong>af</strong> slagge og<br />
aske til kontrolleret losseplads. Da flisgruben er placeret tæt ved savværkerne,<br />
der leverer den flis som kedlen skal bruge, er den interne transport reduceret<br />
til det mindst mulige.<br />
Aske og slagge skal deponeres <strong>på</strong> lossepladsen i Sengeløse.<br />
Tømning <strong>af</strong> containere med bund og flyveaske<br />
Tømningen <strong>af</strong> containere med aske og slagge vil ikke give anledning til væsentlige<br />
støjbidrag, da aktiviteten vil blive minimal og da portene formentlig<br />
vil komme til at vende væk fra byen.<br />
Beregninger <strong>af</strong> støj fra anlæggets drift:<br />
Kedel 9 vil give anledning til følgende støjbidrag i de 4 imissionspunkter:<br />
Punkt 1 Korsvej 4 39 dB(A)<br />
Punkt 2 Tangmosevej 52-54 25 dB(A)<br />
Punkt 3 Nordre Havnevej 36 dB(A)<br />
Punkt 4 Lystbådehavnen 23 dB(A)
Efter idriftsættelsen <strong>af</strong> kedel 9 ser<br />
støj<strong>på</strong>virkningen således ud (efter<br />
korrektion for ubestemtheden <strong>på</strong> den<br />
samlede beregning<br />
Støjens karakter<br />
Da de væsentlige støjbidrag alle er <strong>af</strong>kast fra ventilatorer m.v. må det forventes<br />
at støjen fra Kedel 9 vil opleves som en svag susen, når man kommer<br />
uden for virksomhedens område.<br />
Ubestemthed<br />
Det er vanskeligt at sige præcis hvor stor ubestemtheden <strong>på</strong> beregningen er,<br />
men da der er regnet konservativt hele vejen igennem, må det forventes at<br />
støjbidraget i hvert fald ikke bliver højere. Da kedel 9 kun giver anledning<br />
til et ekstra støjbidrag fra <strong>Junckers</strong> <strong>på</strong> 0,1 dB(A) er det kun <strong>af</strong> akademisk interesse<br />
at finde ud <strong>af</strong> hvor meget for stort bidraget evt. er.<br />
Eksisterende forhold<br />
Da der foregår andre aktiviteter <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> er det interessant at vurdere det<br />
samlede bidrag fra hele virksomheden, og dermed hvordan energianlægget<br />
k9 vil indvirke <strong>på</strong> det samlede bidrag fra virksomheden.<br />
Punkt 1<br />
Punkt 2<br />
Punkt 3<br />
Punkt 4<br />
<strong>Junckers</strong> skal overholde følgende<br />
støjgrænser i de fire imissionspunkter,<br />
se figur 2, side 39 Punkt 1<br />
Punkt 2<br />
Punkt 3<br />
Punkt 4<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Man-tor<br />
Fre<br />
Lø<br />
Sø<br />
Dag<br />
58,0<br />
57,4<br />
56,6<br />
54,8<br />
51,9<br />
51,7<br />
50,2<br />
43,8<br />
56,4<br />
55,6<br />
54,8<br />
51,2<br />
51,3<br />
51,2<br />
50,3<br />
46,4<br />
Dag<br />
55<br />
55<br />
55<br />
50<br />
50<br />
50<br />
50<br />
45<br />
55<br />
55<br />
55<br />
50<br />
50<br />
50<br />
50<br />
45<br />
Eftermiddag<br />
-<br />
-<br />
55,2<br />
-<br />
-<br />
-<br />
45,7<br />
-<br />
-<br />
-<br />
52,1<br />
-<br />
-<br />
-<br />
47,1<br />
-<br />
Eftermiddag<br />
-<br />
-<br />
50<br />
-<br />
-<br />
-<br />
45<br />
-<br />
-<br />
-<br />
50<br />
-<br />
-<br />
-<br />
45<br />
-<br />
Aften<br />
57,2<br />
56,1<br />
54,7<br />
54,7<br />
48,6<br />
48,1<br />
43,5<br />
43,5<br />
56,0<br />
53,8<br />
51,2<br />
51,2<br />
50,2<br />
49,9<br />
45,8<br />
45,8<br />
Aften<br />
50<br />
50<br />
50<br />
50<br />
45<br />
45<br />
45<br />
45<br />
50<br />
50<br />
50<br />
50<br />
45<br />
45<br />
45<br />
45<br />
Nat<br />
56,5<br />
55,1<br />
54,8<br />
55,2<br />
45,9<br />
44,4<br />
43,6<br />
44,9<br />
55,6<br />
52,8<br />
51,6<br />
52,2<br />
46,8<br />
46,1<br />
45,8<br />
46,2<br />
Nat<br />
45<br />
45<br />
45<br />
45<br />
40<br />
40<br />
40<br />
40<br />
45<br />
45<br />
45<br />
45<br />
40<br />
40<br />
40<br />
40<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 37
38 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
<strong>Junckers</strong> kan endnu ikke overholde alle grænserne, men der er igangsat adskillige<br />
initiativer for at nedbringe støjbidraget fra virksomheden. I indeværende<br />
år skal følgende tre projekter <strong>af</strong>sluttes:<br />
• dæmpning <strong>af</strong> filter <strong>på</strong> bordpladefabrik<br />
• dæmpning <strong>af</strong> rør ved pressetørringsscrubber<br />
• dæmpning <strong>af</strong> filter <strong>på</strong> MDF-fabrik<br />
• desuden er der tiltag i gang omkring flistransportøren.<br />
I henhold til beregninger fra virksomheden giver kedlen, når den indregnes i<br />
den nuværende støjmodel for hele virksomheden, kun en marginal ændring i<br />
det samlede støjbillede i referencepunkterne, se figur 2, side 39.<br />
Det vurderes at <strong>Junckers</strong> energianlæg ikke vil ændre støjbilledet i området<br />
væsentligt. <strong>Junckers</strong> har problemer med at overholde støjkrav, men initiativer<br />
til nedbringelse <strong>af</strong> støj er igangsat.<br />
Natur og kultur<br />
Det eksisterende kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg er beliggende i et industriområde mellem<br />
kyststrækningen og Køge by. Selve naturområderne i umiddelbar nærhed <strong>af</strong><br />
anlægget berøres dog ikke direkte, men alligevel kan det ikke udelukkes, at<br />
det nye anlæg kan få konsekvenser, positive såvel som negative for de dyr<br />
og planter som lever i naturområderne.<br />
Anlægsfasen<br />
I anlægsfasen kan kørsel med maskiner være en trussel for de dyr fra naturområderne,<br />
som fra tid til anden færdes i naboområderne. Dette kan således<br />
næppe undgås, men arbejdet vil ikke medføre en trussel mod områdets dyreliv.<br />
Driftsfasen<br />
I driftsfasen vurderes kr<strong>af</strong>tvarmeanlægget ikke at udgøre et problem for dyre-<br />
og plantelivet. Ved placering <strong>af</strong> anlægget så tæt <strong>på</strong> det eksisternde anlæg,<br />
må det formodes, at såfremt der er konstateret negative konsekvenser<br />
ved driften <strong>af</strong> anlægget, måtte disse være velkendte i dag.<br />
Samlet vurdering<br />
Det vurderes, at det nye kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg ikke vil få store negative konsekvenser<br />
for dyre- og plantelivet.<br />
Kulturhistoriske forhold<br />
<strong>Junckers</strong> er ikke beliggende i et arkæologisk interesseområde, da hovedparten<br />
<strong>af</strong> området udgøres <strong>af</strong> opfyldte arealer, og ikke indeholder kulturhistoriske<br />
spor. Der er ligeledes heller ikke registreret andre kulturhistoriske interesser<br />
i området.<br />
Andre forhold<br />
I ovenstående gennemgang <strong>af</strong> de væsentligste miljø<strong>på</strong>virkninger, er forholdet<br />
til grund og drikkevandsinteresser ikke medtaget. Det vurderes at anlægget<br />
ikke er grundvandstruende. Der skal etableres en overjordisk højtank<br />
ved flisgruben til opbevaring <strong>af</strong> gasolie. Tanken og de tilhørende rørsystemer<br />
vil blive etableret i henhold til gældende lovgivning om indretning,<br />
etablering og drift <strong>af</strong> olietanke, rørsystemer og pipelines ved Miljøstyrelsens<br />
bek. nr. 829 <strong>af</strong> 24. oktober 1999, og vurderes derfor ikke at indebære<br />
nogen risiko for forurening <strong>af</strong> jord og/eller grundvand.<br />
Højtanken skal kunne rumme et volumen <strong>på</strong> 50 m 3 .<br />
Alle flydende råvarer og/eller <strong>af</strong>faldsprodukter opbevares <strong>på</strong> en overdækket<br />
og/eller indendørs oplagsplads med fast bund og en opkant, der kan tilbage-
Figur 2<br />
Referencepunkt med nummer<br />
46,8 Støjbelastning om natten før etablering <strong>af</strong> kedel 9<br />
46,8 Støjbelastning om natten efter etablering <strong>af</strong> kedel 9<br />
holde minimum indholdet i den største opbevaringsenhed <strong>på</strong> oplagspladsen,<br />
og uden <strong>af</strong>løb til kloak.<br />
Hele området, hvor<strong>på</strong> det eksisterende kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg er opført, består <strong>af</strong><br />
opfyldningsmaterialer. Der er ej heller nogen indvindingsinteresser <strong>af</strong><br />
grundvand i området, idet lokaliteten er kystnær.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 39
40 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Forholdet til anden planlægning<br />
I det nedenstående gøres rede for de relevante planforhold i forhold til <strong>Junckers</strong><br />
energianlæg, beskrevet i de gældende region- , kommune- og lokalplaner.<br />
Dernæst er det vurderet i hvilket omfang etablering <strong>af</strong> kedel 9 <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong><br />
Industrier a/s's arealer er i konflikt med de givne planforhold. Endvidere er<br />
der redegjort for de planmæssige forhold, som der skal tages hensyn til ved<br />
en vurdering <strong>af</strong> etablering <strong>af</strong> transmissionsledningen.<br />
Nedenfor gennemgås kort forholdet til anden planlægning, specifikt energiplanlægning<br />
og naturfredningsloven, mens øvrige forhold er berørt i forbindelse<br />
med regionplan, kommuneplan og lokalplan.<br />
Energi<br />
Regeringens energihandlingsplan fastlægger de nationale mål for energiforsyningen<br />
med henblik <strong>på</strong> bl.a. at arbejde for en reducering <strong>af</strong> CO2 udslippet.<br />
Det langsigtede perspektiv over en 30 års periode er at udvikle et energisystem,<br />
hvor en stigende del <strong>af</strong> energiforsyningen dækkes <strong>af</strong> vedvarende<br />
energi.<br />
Regeringens initiativer <strong>på</strong> biomasseområdet retter sig mod 1) konvertering<br />
fra rene varmeproducerende anlæg til kr<strong>af</strong>tvarme, 2) en øget udnyttelse <strong>af</strong><br />
halm, biogas og lossepladsgas og 3) reduktion <strong>af</strong> omkostninger til frembringelse<br />
<strong>af</strong> biomasse til energiformål.<br />
Det flisfyrede kr<strong>af</strong>tvarmeværk hos <strong>Junckers</strong> Industrier A/S med de tre kedler<br />
og en samlet kapacitet <strong>på</strong> 133 MW passer fint med regeringens mål om<br />
en stigende anvendelse <strong>af</strong> halm og flis til produktion <strong>af</strong> kr<strong>af</strong>tvarme.<br />
Før det ønskede projekt - både kedelanlæg og transmissionsledning - kan realiseres<br />
kræver det en godkendelse <strong>af</strong> de berørte kommuner samt energistyrelsen,<br />
jf. Energiministeriets bekendtgørelse nr. 582 <strong>af</strong> 22. juni 2000 - Projektbekendtgørelsen.<br />
I forbindelse med denne godkendelse skal der tages<br />
stilling til projektets overordnede samfundsøkonomiske og overordnede miljømæssige<br />
konsekvenser samt forholdet til varmeplanlægningen. Nærværende<br />
VVM-redegørelse vil således ikke redegøre nærmere for disse forhold,<br />
idet det forudsættes at ske i henhold til projektbekendtgørelsen.<br />
Lov om naturbeskyttelse<br />
Lov om naturbeskyttelse indeholder bl.a. en række bestemmelser om beskyttelse<br />
<strong>af</strong> kystområder og kirker, hvilke har betydning for vurdering <strong>af</strong><br />
placering <strong>af</strong> kedelanlægget <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S.<br />
Forbudet i §15 om at der ikke må foretages ændringer i tilstanden <strong>af</strong> strandbredder<br />
og andre kyststrækninger (stk. 1) gælder ikke for (stk. 2) havneanlæg<br />
og de landarealer, der ved lokalplan er udlagt til havneformål. Etablering<br />
<strong>af</strong> k9 ændrer ikke tilstanden <strong>af</strong> strandbred og kyststrækning.
Figur 3<br />
300 m Kirkebyggelinie<br />
Kirkebyggelinie<br />
I henhold til § 19 i lov om naturbeskyttelse må der ikke opføres bebyggelse<br />
med en højde over 8,5 m inden for en <strong>af</strong>stand <strong>af</strong> 300 m fra en kirke, medmindre<br />
kirken er omgivet <strong>af</strong> bymæssig bebyggelse i hele beskyttelseszonen.<br />
Det fremtidige kedelanlæg ligger ikke indenfor 300 m byggelinie omkring<br />
Køge Kirke, som det fremgår <strong>af</strong> figur 3.<br />
500 m zone omkring ny kedel 9 <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S<br />
200 m zone omkring ny kedel 9 <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 41
42 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Regionplan 1997<br />
Der er i nedenstående <strong>af</strong>snit redegjort for udvidelsens indvirkning i forhold<br />
til Regionplan 1997 for Roskilde Amt. Der er kun medtaget en vurdering <strong>af</strong><br />
de forhold som anses for værende relevante.<br />
Kystområder<br />
Regionplanen angiver retningslinier for landområder indenfor en <strong>af</strong>stand <strong>af</strong><br />
3 km fra kysten. Området omkring <strong>Junckers</strong> Industrier A/S er defineret som<br />
kystnær del <strong>af</strong> byzonen.<br />
Hensigten med retningslinierne for kystområdet er: ”at begrænse bebyggelse<br />
og anlæg i kystområder til det helt nødvendige, og at sikre, at de anlæg, som<br />
har behov for kystnær placering, lokaliseres således, at det <strong>på</strong>virker kystlandskabet<br />
mindst muligt.” Derudover skal offentlighedens adgang til kystlinien<br />
sikres.<br />
Kystlinien udenfor <strong>Junckers</strong> Industrier A/S er i Regionplanen (1997) angivet<br />
som kyst med dårlig adgangsmulighed.<br />
Påvirkningen <strong>af</strong> kystlandskabet vurderes <strong>af</strong> det visuelle indtryk.<br />
Vandområder og spildevand<br />
I henhold til Regionplanens kortbilag vedr. vandområder er vandområdet<br />
umiddelbart ud for <strong>Junckers</strong> Industrier A/S defineret som kystvand med<br />
skærpet målsætning som fastlagt i recipient kvalitetsplanen.<br />
Der er for Køge Bugt opstillet retningslinier for forekomst <strong>af</strong> ålegræs, bundfauna<br />
og alger samt sigtedybde. I Køge Havn må iltindholdet i overfladen<br />
ikke falde til under 5 mg O 2 pr. liter. Planlægningen <strong>af</strong> spildevandsudledningerne<br />
skal sikre at ovenstående krav for vandområderne overholdes og at<br />
grundvandet beskyttes.<br />
Der skal under de nye driftsbetingelser ledes 400 m 3 pr. time kølevand til<br />
Køge Bugt mod de nuværende 2000 m 3 pr. time. På baggrund <strong>af</strong> vurderingen<br />
<strong>af</strong> konsekvenserne <strong>af</strong> ændringen i kølevandsudledning, side ? findes der<br />
ikke anledning til at foretage ændringer i målsætningen for kystvandet omkring<br />
<strong>Junckers</strong> Industrier A/S.<br />
De for Køge Bugt opstillede krav for forekomst <strong>af</strong> alger, ålegræs, bundfauna<br />
og sigtedybde er primært knyttet til udledninger <strong>af</strong> spildevand fra rensningsanlæg<br />
med indhold <strong>af</strong> næringsstoffer og anses ikke for at være relevante i<br />
forbindelse med udledning <strong>af</strong> kølevand fra <strong>Junckers</strong> Industrier A/S.<br />
Virksomheder med særlige beliggenhedskrav<br />
Virksomheder med særlige beliggenhedskrav omfatter virksomheder, der<br />
må forventes at <strong>på</strong>virke de nære omgivelser med støj, luftforurening, spildevand,<br />
tr<strong>af</strong>ik eller risiko for grundvandsforurening. I Regionplanen er angivet<br />
en række områder, som anses for værende egnede til lokalisering <strong>af</strong> virksomheder<br />
med særlige beliggenhedskrav, hvilket ikke inkluderer det område,<br />
hvor <strong>Junckers</strong> Industrier A/S er placeret.<br />
Hovedstadsrådet, hvis funktioner vedr. planlægningen blev overtaget (1990)<br />
<strong>af</strong> Roskilde Amt, udarbejdede retningslinier for placering <strong>af</strong> særligt forurenende<br />
virksomheder. Disse retningslinier er indarbejdet i regionplanlægning<br />
og kommuneplan og omfatter blandt andet område 3 E03, (<strong>Junckers</strong> Industrier<br />
A/S) i kommuneplan for Køge Kommune 1993-2005.<br />
Vurdering i forhold til virksomheder med særlige beliggenhedskrav<br />
Retningslinie 5.1.9 i Regionplanen (1997) angiver at ”omkring planlagte
kr<strong>af</strong>tværker, kr<strong>af</strong>tvarmeværker og fjernvarmeværker over 100 MW indfyret<br />
effekt må der ikke indenfor en <strong>af</strong>stand <strong>af</strong> 500 meter udlægges arealer til forureningsfølsom<br />
anvendelse, med mindre det ved særlige undersøgelser kan<br />
godtgøres, at det er miljømæssigt forsvarligt”. For kr<strong>af</strong>t-, kr<strong>af</strong>tvarme- og<br />
fjernvarmeværker mellem 30 MW og 100 MW er den tilsvarende <strong>af</strong>stand<br />
200 meter,” se figur 3, side 41.<br />
For <strong>af</strong>faldsforbrændingsanlæg er angivet <strong>af</strong>standskrav i Regionplanens retningslinie<br />
5.1.2:<br />
”Der må ikke i kommune- eller lokalplanlægningen udlægges områder til<br />
forureningsfølsom arealanvendelse inden for følgende <strong>af</strong>stande fra eksisterende<br />
og planlagte <strong>af</strong>faldsanlæg:<br />
“Forbrændingsanlæg og fyldpladser 150 m, med mindre det kan sandsynliggøres,<br />
at der ikke er væsentlige miljømæssige problemer forbundet hermed.”<br />
Retningslinierne er formuleret med udgangspunkt i ”Håndbog om Miljø og<br />
Planlægning” (Planstyrelsen og Miljøstyrelsen, 1991). Håndbogen tager udgangspunkt<br />
i en klassificering <strong>af</strong> en række virksomhedstyper, herunder virksomheder<br />
som er pligtige til at have en miljøgodkendelse inden produktionsstart<br />
(jf. Miljøbeskyttelseslovens kapitel 5). Håndbogen indeholder en<br />
kort beskrivelse <strong>af</strong> virksomhedstypernes miljøforhold:<br />
Kr<strong>af</strong>tværker forudsættes fyrede med kul, olie eller naturgas til fremstilling<br />
<strong>af</strong> el og kr<strong>af</strong>tvarme. De væsentligste miljø<strong>på</strong>virkninger er luftforurening,<br />
herunder støv og tungmetaller, samt støj og udledning <strong>af</strong> kølevand. Disse<br />
konventionelle kr<strong>af</strong>tværker klassificeres i klasse 7 med et <strong>af</strong>standskrav til<br />
forureningsfølsom arealanvendelse <strong>på</strong> 500 m. Dette er baggrunden for retningslinien<br />
i Roskilde Amts Regionplan 1997.<br />
Det flisfyrede kr<strong>af</strong>tvarmeværk <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S bruger olie som<br />
nødbrændsel, men kan bedre sammenlignes med et halmfyret varmeværk<br />
end et konventionelt kr<strong>af</strong>tværk. I begge udnyttes biobrændsler, hvis miljø<strong>på</strong>virkninger<br />
adskiller sig væsentligt fra kulfyrede kr<strong>af</strong>tværkers miljø<strong>på</strong>virkninger.<br />
Beskrivelsen <strong>af</strong> halmvarmeværker i ”Håndbog om Miljø og Planlægning”<br />
er kort:<br />
Halmvarmeværker bør indgå i en varmeforsyningsplan. Ved mindre halmfyr<br />
med dårlig virkningsgrad kan dannes uforbrændte kulbrinter. Der kan også<br />
være tale om lugt fra et halmfyr. Der bør tages forholdsregler mod brand og<br />
støveksplosioner. ”Håndbog om Miljø og Planlægning” anfører, at luftforureningen<br />
bedst begrænses ved store anlæg, der gør det muligt at køre kontinuert<br />
og styre forbrændingen, samt have tilstrækkelig røggasrensning. De<br />
store fællesanlæg bør placeres i industriområder, eller områder der er udlagt<br />
til varmeværker. Disse klassificeres i klasse 6 med et <strong>af</strong>standskrav til forureningsfølsom<br />
arealanvendelse <strong>på</strong> 300 m.<br />
Affaldsforbrændingsanlæg medfører en miljø<strong>på</strong>virkning hovedsageligt i<br />
form <strong>af</strong> støj fra transport og luftforurening i form <strong>af</strong> støv indeholdende tungmetaller,<br />
samt uforbrændte organiske stoffer, dioxin og lugt. Anlæggene bør<br />
placeres i industriområder og adgangsvejene bør ligge fornuftigt i forhold til<br />
boligområder <strong>på</strong> grund <strong>af</strong> støj fra den tunge transport. I ”Håndbog om Miljø<br />
og Planlægning” vurderes, at den teknologiske udvikling har gjort at nye<br />
<strong>af</strong>faldsforbrændingsanlæg kan klassificeres lavere end tidligere (da var <strong>af</strong>standskravet<br />
500 m). Anlæggene klassificeres i klasse 5 med et <strong>af</strong>standskrav<br />
<strong>på</strong> 150 meter.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 43
44 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
”Håndbog om Miljø og Planlægning” gør opmærksom <strong>på</strong>, at der altid skal<br />
ske en vurdering <strong>af</strong> det enkelte anlæg, specielt hvis det placeres i et eksisterende<br />
industriområde. Der er mulighed for at vurdere <strong>af</strong>standskravene mildere,<br />
hvis der for eksempel er tale om en mindre virksomhed og hvis der<br />
sker en bedre røggasrensning og dæmpning <strong>af</strong> støjen end traditionelt for den<br />
<strong>på</strong>gældende type virksomheder.<br />
Store træflisfyrede kedler er mere effektive og har en bedre forbrænding end<br />
de små, der er bedre røggasrensning og der er bedre (økonomisk) mulighed<br />
for støjdæmpning. Det skal sikres at lagret <strong>af</strong> træflis er adskilt fra kedlen<br />
(placeret i selvstændig bygning 10 m fra kedlen <strong>af</strong> hensyn til adgang for<br />
brandslukningskøretøjer). Der skal enten bruges elektrofiltre eller ved posefiltre<br />
sikres, at der ikke går ild i disse ved at opsætte gnistfang før poserne.<br />
Der skal endvidere være alarm for høje støvkoncentrationer. Disse forhold<br />
er tilgodeset <strong>på</strong> kedlerne <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S.<br />
Der skal ved etablering <strong>af</strong> nye anlæg sikres en støjdæmpning <strong>af</strong> nye støjkilder,<br />
der betyder at disse ikke eller kun marginalt bidrager til støjbelastningen<br />
<strong>af</strong> omgivelserne. Disse forhold er også tilgodeset ved den ny kedel.<br />
Det vurderes at de kedeltyper som <strong>Junckers</strong> udnytter til energiproduktion -<br />
miljømæssigt - ikke kan sammenlignes med de kr<strong>af</strong>tværker, som retningslinien<br />
om 500 m zonen refererer til. Det er endvidere <strong>på</strong>vist i <strong>af</strong>snittene om<br />
støj og luftforurening, at <strong>Junckers</strong> samlede energiproduktion ikke vil medføre<br />
miljømæssige konsekvenser indenfor 500 m zonen. Det vurderes dermed<br />
at den 200 m zone som i dag gælder, vil være hensigtsmæssig at fastholde.<br />
Det vil imidlertid kræve en ændring <strong>af</strong> den konkrete regionplanretningslinie.<br />
Den nye retningslinie skal således præcisere den eksakte miljøkonsekvenszone<br />
omkring <strong>Junckers</strong> energianlæg.<br />
Plante og dyreliv<br />
Interesseområder er i den forbindelse sammenhængende naturområder og<br />
spredningskorridorer. <strong>Junckers</strong> Industrier A/S er beliggende i kystnært område<br />
ved Køge Havn, som er en industrihavn. Området er ikke i Regionplanen<br />
defineret som et kerneområde eller et område, der anvendes som korridor<br />
mellem kysten og naturområder i land.<br />
Kommuneplan 1993-2005<br />
Kommunen har som mål at udnytte de nuværende erhvervsområder bedst<br />
muligt. Arealet ved <strong>Junckers</strong> Industrier A/S defineres i Kommuneplanen<br />
som et eksisterende erhvervsområde beliggende i den kystnære byzone.<br />
Anvendelsen <strong>af</strong> området omkring virksomheden er fastlagt til større erhvervsvirksomheder<br />
og erhvervsvirksomhed <strong>af</strong> regional og international orientering,<br />
herunder virksomhed med betydeligt transportbehov, inden for fremstillings-,<br />
transport- og oplagsvirksomhed samt engroshandel og lignende.<br />
Serviceanlæg og fællesanlæg, der er rettet mod det <strong>på</strong>gældende erhvervsområde<br />
kan endvidere tillades indpasset i området.<br />
I henhold til Kommuneplanen ønsker kommunen at bibeholde eksisterende<br />
erhvervsområder som sådanne, men skal, såfremt de er beliggende i den<br />
kystnære zone og ønsker en udvidelse, i hver enkelt tilfælde vurdere udvidelsens<br />
<strong>på</strong>virkning <strong>af</strong> kystlandskabet.<br />
På virksomhedens areal må bebyggelsesprocenten for hver enkelt ejendom<br />
ikke overstige 50 og højest 40% <strong>af</strong> den enkeltes ejendoms grundareal må<br />
bebygges.
Der er fastsat en maksimal bygningshøjde <strong>på</strong> 12,5 m i erhvervsområderne.<br />
For <strong>Junckers</strong> Industrier A/S er der givet mulighed for bygningshøjde <strong>på</strong> 20<br />
m. Dog kan der tillades opført bygninger i større højde, såfremt hensynet til<br />
virksomheden eller anlæggets drift taler for det.<br />
Kommuneplanens mål er bl.a., at der ved udlæg og indretning <strong>af</strong> veldisponerede<br />
erhvervsarealer altid kan anvises velegnede arealer til virksomheder<br />
<strong>af</strong> forskellig størrelse, herunder virksomheder med særlig beliggenhedskrav.<br />
Jf. retningslinier i Kommuneplanen kan udvidelse <strong>af</strong> eksisterende anlæg i<br />
kystnærhedszonen kun ske ved lokalplanlægning.<br />
I henhold til Kommuneplanen skal fremtidig bebyggelse i de kystnære byzoner<br />
indpasses i den kystlandskabelige helhed, der skal tages hensyn til naturinteresser<br />
og til bevaringsværdige helheder i bystrukturen og offentligheden<br />
skal sikres adgang til kysten.<br />
Placeringen <strong>af</strong> kedel 9 og kr<strong>af</strong>tvarmeværket som helhed vurderes ikke at<br />
stride imod bestemmelser i Kommuneplanen.<br />
Den nuværende Lokalplan tager højde for etablering <strong>af</strong> adgang til kysten,<br />
men jf. Kommuneplanens bestemmelse kan det være nødvendigt at justere<br />
den gældende Lokalplan ved etablering <strong>af</strong> kedel 9.<br />
Lokalplan<br />
Lokalplanens formål var at tilvejebringe de nødvendige planlægningsmæssige<br />
grundlag for opfyldning <strong>af</strong> arealet øst for <strong>Junckers</strong> Industrier A/S samt<br />
opførelse <strong>af</strong> kedel 7 <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S’ arealer. Derudover fastlægger<br />
den områdets anvendelse til industri, bebyggelse, oplag og beplantning.<br />
Endelig skal den sikre offentlighedens adgang til kystlinien.<br />
I henhold til Lokalplanen må der <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong> Industrier A/S’s arealer kun<br />
udøves erhverv i form <strong>af</strong> større industri- og værkstedsvirksomhed, oplag og<br />
kontorer.<br />
Der må indenfor området placeres særligt forurenende virksomhed, hvortil<br />
der <strong>af</strong> hensyn til forebyggelse <strong>af</strong> forurening stilles særlige beliggenhedskrav.<br />
Der må dog ikke placeres virksomheder, som giver anledning til væsentlige<br />
støj- luftforurenings- eller lugtgener.<br />
I Lokalplanens retningslinier stilles der krav om at bygninger ikke må opføres<br />
i mere end 2½ etage, og højden må ikke overstige 12,5 m. En bygning<br />
eller dele her<strong>af</strong> kan dog efter byrådets særlige tilladelse opføres i større højde,<br />
hvis særlige hensyn til virksomhedens indretning eller drift nødvendiggør<br />
dette.<br />
Som i Kommuneplanen må bebyggelsesprocenten ikke overstige 50 og det<br />
bebyggede areal må ikke overstige 40% <strong>af</strong> grundarealet.<br />
I forhold til nærområdet er det relevant at vurdere, hvorvidt etablering <strong>af</strong><br />
kedlen har betydning for belastning <strong>af</strong> omgivelserne og overholdelse <strong>af</strong> Bværdierne<br />
(grænseværdi (belastningsværdi) for indhold <strong>af</strong> forurenende stoffer<br />
i omgivelserne i en kubikmeter luft). Ligeledes er det vigtigt at vurdere<br />
støjforholdene.<br />
Den ny kedel placeres som angivet <strong>på</strong> kort der ledsager regionplanretningslinierne.<br />
Bygningernes højde forventes at blive 24 m for bygning A og 20 m<br />
for bygning B. Derudover placeres en skorsten <strong>på</strong> minimum 40 meters højde.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 45
Oplevelse <strong>af</strong> anlægget fra vandet<br />
Eksisterende forhold<br />
Efter opførelse <strong>af</strong> anlægget<br />
46 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
I forhold til bestemmelse 3.3 anses støj- og luftemissionerne ikke at være<br />
væsentlige, hvorfor det anses for værende indenfor Lokalplanens bestemmelser<br />
at etablere en ny kedel 9.<br />
Vurdering <strong>af</strong> det visuelle indtryk<br />
Kystlandskabet ved Køge bugt er fladt uden markante terrænformer som<br />
skrænter, klitter eller klinter. Køges byfront mod kysten udgøres <strong>af</strong> en tæt<br />
men relativ lav bystruktur med bygninger i 1-4 etager. Byens profil domineres<br />
<strong>af</strong> en række markante anlæg og bygninger bl.a. <strong>Junckers</strong> Industrier A/S,<br />
og Sun Chemicals skorstene, tankanlæggene <strong>på</strong> havnene, kirketårnet, vandtårnene<br />
samt Valsemøllens bygning.<br />
Køge vil få tilført endnu et industrianlæg i byens profil. Selve kedelbygningen<br />
er 24 m høj og fremtræder som et kompakt, kasseformet anlæg med en<br />
40 m høj skorsten. Det nye anlæg vil blive placeret tættere <strong>på</strong> Køge Kirke<br />
end det eksisterende anlæg, hvilket betyder at synsindtrykket <strong>af</strong> kirketårnet<br />
fra vandsiden vil blive yderligere domineret <strong>af</strong> skorstene og industribygninger.
Oplevelse <strong>af</strong> anlægget fra landsiden<br />
og Køge By<br />
Eksisterende forhold<br />
Efter opførelse <strong>af</strong> anlægget<br />
Industrianlæggene ved Køge Havn udgør i dag en kr<strong>af</strong>tig visuel barriere for<br />
udsigten fra Køge By over Køge Bugt. På de fleste steder er oplevelsen <strong>af</strong>,<br />
at byen ligger ved vandet helt forsvundet, samtidig med at adgangen til kystlinien<br />
er begrænset.<br />
Opførelsen <strong>af</strong> endnu et anlæg vil forstærke den eksisterende visuelle barriere,<br />
men vil ikke i væsentlig grad ændre indtrykket <strong>af</strong> området ved Køge<br />
Havn som i forvejen er et industripræget område. Opførelsen <strong>af</strong> endnu en<br />
skorsten vil give et mere rodet indtryk, pga. <strong>af</strong> den varierende skorstens højde<br />
(Junkers Industrier vil i fremtiden have fem høje skorstene i forskellige<br />
højder). Det er positivt for den visuelle oplevelse <strong>af</strong> selve anlægget, at det<br />
får et roligt udtryk ved at flest mulige rør m.m. er gemt i selve bygningens<br />
kasseformede struktur.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 47
48 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
Transmissionsledning<br />
Som det fremgår <strong>af</strong> figur 4, side 50 vil ledningen <strong>på</strong> strækningen langs Københavnsvejen<br />
/Jersie Strandvej ligge tæt <strong>på</strong> det fredede område mod øst<br />
omkring Ølsemagle revle.<br />
Fra Skensved Å og nord <strong>på</strong> vil det fredede område inddrage noget <strong>af</strong> kysten,<br />
men det fredede område omfatter ikke Jersie Strandvej. Lige omkring Jersie<br />
Strandpark vil det fredede område gå helt op til Jersie Strandvej. Syd for<br />
Skensved Å begrænser det fredede område sig til Revlen samt vandet inkl.<br />
øer mellem revle og kyst. Området op til Københavnsvejen langs Ølsemagle<br />
revle er defineret som særligt værdifuldt område.<br />
Derudover er området fra Københavnsvejen og et stykke ud over Ølsemagle<br />
revle udlagt som et større geologisk interesseområde.<br />
Vest for tracéet passeres området omkring Skensved Å, der i Regionplanen<br />
(1997) er defineret som værdifuldt landskab og et kulturhistorisk interesseområde.<br />
Et stykke omkring Københavnsvej fra Snogebæk til Skensved Å er defineret<br />
som lavbundsareal, hvilket typisk er kunstigt <strong>af</strong>vandet eller drænet eng, mose<br />
eller havområde. Ved anlæg <strong>af</strong> ledning skal det sikres, at denne ikke forhindre<br />
en eventuel fremtidig naturgenopretning i området.Endelig er både<br />
området omkring Skensved Å og området mellem Københavnsvejen og Ølsemagle<br />
revle interesseområde for planter og dyr.<br />
Tracéet passerer fire vandløb. Ellebæk, Snogebækken, Solrød Bæk og Skensved<br />
Å. De tre først nævnte er vandløb med lempet målsætning; Skensved Å<br />
har generel målsætning: Laksefiskevand.Endelig skal ledningstracéet passere<br />
tre områder som er beskyttet <strong>af</strong> grundvandshensyn.Ledningstracéet vil <strong>på</strong><br />
strækningen passere § 3 områder i henhold til Lov om Naturbeskyttelse nr.<br />
9 <strong>af</strong> 3. Januar 1992 som det fremgår <strong>af</strong> figur 4, side 50.<br />
Affaldsdepoter/forurenede grunde fremgår <strong>af</strong> Figur 5, side 51. I en 100 m<br />
zone omkring tracéet forefindes 4 områder som der skal tages hensyn til.<br />
Der er ikke fundet jorddiger og fortidsminder langs den strækning som tracéet<br />
skal følge.<br />
I henhold til ovenstående skal der tages hensyn til følgende forhold:<br />
• Der skal sikres fri passage <strong>af</strong> vandløb ved at tracé enten lægges under<br />
vandløbet eller i rørbroer.<br />
• Der skal, hvor tracé passerer kanten <strong>af</strong> §3 omfattede engarealer tages<br />
hensyn til en evt. dræneffekt forårsaget <strong>af</strong> nedlægning <strong>af</strong> fjernvarmeled<br />
ning. Ledningen forudsættes at blive lagt i vej således at de <strong>på</strong>gældende<br />
områder ikke <strong>på</strong>virkes direkte.<br />
• I anlægsfasen kan der opstå behov for <strong>af</strong>dræning <strong>af</strong> vand. Det skal i den<br />
ne forbindelse sikres at vand <strong>af</strong>ledes, således at det ikke <strong>på</strong>virker de om<br />
kringliggende recipienter væsentligt.<br />
• Der er ved passage <strong>af</strong> forurenede grunde risiko for opgravning <strong>af</strong> forure<br />
net jord, hvilket skal håndteres og bortsk<strong>af</strong>fes hensigtsmæssigt.<br />
Transmissionsledningen nedlægges i eksisterende befærdede veje. Tr<strong>af</strong>ikforholdene<br />
skal i denne forbindelse <strong>af</strong>klares og planlægges i samråd med de<br />
berørte myndigheder, herunder især de berørte kommuner.
Miljø<strong>af</strong>ledte socioøkonomiske forhold<br />
Etablering <strong>af</strong> et kr<strong>af</strong>tvarmeanlæg ved <strong>Junckers</strong> vil kunne <strong>på</strong>virke områdets<br />
socioøkonomiske forhold i nogen grad. De væsentligste <strong>på</strong>virkninger vil<br />
sandsynligvis være betydningen <strong>af</strong> oplevelsen <strong>af</strong> området visuelt.<br />
Manglende oplysninger<br />
Nedenstående redegøres kort for de manglende oplysninger og vurderinger i<br />
det foreliggende materiale. Roskilde Amt har fokuseret <strong>på</strong> de væsentligste<br />
problemstillinger i forbindelse med etableringen <strong>af</strong> k9.<br />
Lugt: Der er ikke udført beregninger <strong>af</strong> lugtemissioner <strong>af</strong> det eksisterende<br />
kr<strong>af</strong>varmeanlæg, hvorfor bidraget herfra til omgivelserne ikke er vurderet.<br />
Lugt betragtes ikke som et problem i forhold til aktiviteterne <strong>på</strong> <strong>Junckers</strong><br />
energianlæg.<br />
Emissioner fra tr<strong>af</strong>ik: En detaljeret beregning <strong>af</strong> bidrag til luftforureningen<br />
fra tr<strong>af</strong>ik har ikke været mulig, da den nuværende tr<strong>af</strong>iksituation internt og<br />
eksternt ikke er kortlagt, og det ikke vides, hvor meget de enkelte køretøjer<br />
benyttes i anlægs- og driftsfase.<br />
Klima: Det har ikke været muligt at beskrive de klimatiske ændringer som<br />
anlægget må formodes at have. Det vurderes dog, at etableringen <strong>af</strong> endnu<br />
et anlæg vil have en positiv effekt <strong>på</strong> det globale miljø, idet anlægget vil bidrage<br />
til en yderligere reduktion <strong>af</strong> CO 2 bidraget til omgivelserne, og dermed<br />
til opnåelse <strong>af</strong> Danmarks CO 2 -kvote i år 2005. Reduktionen <strong>af</strong> CO 2 er<br />
vanskelig at kvantificere, idet det endnu ikke vides hvilken brændselsform<br />
k9 vil erstatte. Påvirkningen <strong>af</strong> det lokale klima er ligeledes vanskelig at beskrive,<br />
men vurderes ikke at være et problem.<br />
Spildevand: En nøje gennemgang <strong>af</strong> spildevandsudledningerne fra den nye<br />
kr<strong>af</strong>tvarmecentral er ikke blevet udført, idet det vurderes at være overvejende<br />
sanitært spildevand, der vil blive udledt fra toilet, bad mv. Sanitært spildevand<br />
<strong>på</strong> virksomheden udledes til offentlig rensningsanlæg.<br />
Overflade- og grundvand: Anlægget har ikke konsekvenser overfor grundvandet.<br />
I forbindelse med Køge Bugt er det vurderet at anlægget har positive<br />
effekter i forhold til den nuværende termiske <strong>på</strong>virkning. Vurderingen er<br />
ikke relateret til plante- og dyreliv i Køge Bugt, og der er heller ikke foretaget<br />
nye modelberegninger, der eventuelt kunne sige mere præcist hvad den<br />
reelle effekt i Køge Bugt må formodes at blive.<br />
Transmissionsledning: VVM-redegørelsen har beskrevet de interesserområder<br />
etablering <strong>af</strong> fjernvarmeledningen vil <strong>på</strong>virke. Selve <strong>på</strong>virkningen er ikke<br />
vurderet. Ledningsprojektet er ikke endelig færdig projekteret, og dermed<br />
er det vanskeligt at forudsige dels hvor traceet præcis bliver placeret og<br />
dels hvilke <strong>på</strong>virkninger etableringen må formodes at få.<br />
Alternativer: Der er ikke behandlet alternativer til <strong>Junckers</strong> ønske om k9.<br />
Virksomheden har beskrevet at der ikke eksisterer realistiske alternative<br />
muligheder for at forøge dampforbruget og biomasseforbruget i området.<br />
Endvidere er der ikke indkommet alternative forslagsmuligheder i debatperioden.<br />
Alternative løsningsmodeller er således ikke miljøkonsekvensvurderet.<br />
Befolkning: Af de miljøkonsekvenser anlægget må formodes at have kan<br />
udledes at der ikke vil være konsekvenser for befolkningen. Dette aspekt er<br />
således ikke prioriteret i VVM-redegørelsen.<br />
Flora og Fauna: Anlægget vil ikke have væsentlige konsekvenser for planter<br />
og dyr, og således heller ikke akut truede eller fredede arter.<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 49
Figur 4<br />
Planlagt fjernvarmeledning<br />
Fredet område<br />
EF-Habitatområde<br />
50 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997<br />
§3 beskyttet område<br />
Lavbundsareal<br />
Vandløb
Figur 5<br />
Planlagt fjernvarmeledning<br />
Registreret depot<br />
Kulturhistorisk interesseområde<br />
Beskyttelseszone omkring vandværksboring<br />
Større geologisk interesseområde<br />
Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997 51
52 Regionplantillæg nr. 6 til Regionplan 1997