Museet bag facaden 20_11:Layout 1 - Designmuseum Danmark
Museet bag facaden 20_11:Layout 1 - Designmuseum Danmark
Museet bag facaden 20_11:Layout 1 - Designmuseum Danmark
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MUSEET BAG FACADEN<br />
Rikke Rosenberg
HVAD ER ET MUSEUM?<br />
Museer kan ses som samfundets kollektive „hukommelsesrum“ og<br />
„erfaringsrum”. Museer indsamler, formidler og udstiller genstande<br />
fra forskellige tider og områder. Samtidens kultur spiller ofte en stor<br />
rolle ved både indsamling og udstilling.<br />
Museernes udstillinger og samlinger kan bidrage til at skabe<br />
forståelse for forskellige måder at leve, se og forme verden på. <strong>Museet</strong><br />
kan sætte kunstneriske, naturvidenskabelige, samfundsmæssige<br />
genstande og problemstillinger i et historisk perspektiv. <strong>Museet</strong><br />
kan give æstetiske og kunstneriske oplevelser, som udvider den besøgendes<br />
perspektiv og opmærksomhed over for verden. <strong>Museet</strong> kan<br />
danne rum for fordybelse og oplevelser, der kan rykke ved den enkeltes<br />
opfattelse af samfundet, og af sig selv. Et møde med museernes<br />
autentiske genstande kan fortrylle, provokere, skabe fortællinger, underholde<br />
og skabe ny viden for den besøgende.<br />
Et museum er ikke en kommerciel institution, men et videns-, forsknings-<br />
og læringscenter med fokus på materiel kultur. Der findes<br />
mange forskellige former for museer: nationalmuseer, bymuseer,<br />
tekniske museer, landbrugsmuseer, frilandsmuseer, kunstmuseer,<br />
keramikmuseer, kunstindustrimuseer og mange flere.<br />
ICOM´s (INTERNATIONAL COUNCIL OF MUSEUMS) definition af begrebet<br />
museum lyder således i vedtægternes § 2.1:<br />
„En non-profit, permanent institution med almennyttigt formål, der<br />
virker for samfundet og dets udvikling, er åben for offentligheden, og<br />
som forsker i, indsamler, bevarer, formidler og udstiller materielle<br />
vidnesbyrd om mennesket og dets omgivelser i studie-, uddannelses-<br />
og adspredelsesøjemed.“<br />
ICOM er den internationale, ikke-statslige og faglige organisation for<br />
museer og museumsprofessionen, etableret til at fremme interesser<br />
for museologi og andre discipliner forbundet med museers drift og<br />
aktiviteter.<br />
1. Publikum ser på<br />
Arne Haugen<br />
Sørensens „Hunde<br />
skulptur“ på<br />
Statens Museum<br />
for Kunst.<br />
Foto: Jens Bangbo.<br />
2. Billedkunstnerisk<br />
Grundkursus<br />
på Arken.<br />
Foto: Berit-Anne Larsen.<br />
2 www.skoletjenesten.dk
I <strong>Danmark</strong> sætter Museumsloven med tilhørende bekendtgørelser de<br />
lovgivningsmæssige rammer for museerne. Lovens formål er at fremme<br />
museernes virksomhed og samarbejde med henblik på at sikre<br />
<strong>Danmark</strong>s kultur- og naturarv og at sikre adgang til denne viden og<br />
dens samspil med verden omkring os.<br />
Hvad er et museum?<br />
Der findes flere forskellige typer af museer. I den danske museumslov<br />
opregnes tre grundtyper:<br />
● de kulturhistoriske museer<br />
● kunstmuseerne<br />
● de naturhistoriske museer.<br />
Eksempelvis er Zoologisk Museum et naturhistorisk museum, Nationalmuseet<br />
er et kulturhistorisk museum, og Kunstindustrimuseet er<br />
et kunstmuseum.<br />
Museer formidler og fortolker viden om genstande – naturhistoriske,<br />
kunsthistoriske og kulturhistoriske – og indbefatter dermed<br />
universitetets tre fakulteter: det naturvidenskabelige, det samfundsvidenskabelige<br />
og det humanistiske.<br />
Museer og gallerier tilbyder elever og det almene publikum en oplevelse<br />
og mulighed for erfaring, baseret på førstehåndsoplevelser af<br />
autentiske objekter. Det kan give den enkelte en kulturel og kunstnerisk<br />
bevidsthed og hermed være med til at udvikle samfundet. I kraft<br />
af at museet er et offentligt rum, lægges der vægt på deltagelse, debat<br />
og læring.<br />
3 www.skoletjenesten.dk
MUSEOLOGI<br />
<strong>Museet</strong> er en vægtig kulturel institution i samfundet, og det bliver i<br />
dag brugt i en masse forskellige sammenhænge. Museologien er en<br />
videnskabelig disciplin, der fungerer som et forum for den museale<br />
diskussion, der stort set rummer alle aspekter af museumsarbejdet,<br />
fra indsamlingspolitik til markedsføring. Med etableringen af museologien<br />
blev der skabt en ramme og diskurs, der gjorde det muligt for<br />
museet at se på sig selv som institution. Desuden skaber museologien<br />
også det teoretiske fundament for offentlig forvaltning af museer.<br />
Sidst, men ikke mindst, kan museologien bruges til at diskutere museets<br />
rolle i offentligheden.<br />
Museologen Peter Vergo mener, at museologien først og<br />
fremmest er blevet betragtet som et område, der næsten udelukkende<br />
angår de professionelle museumsfolk, men i bund og grund burde<br />
det være et undersøgelsesfelt med interesse for alle.<br />
Museerne er nemlig huse, der rummer vores fælles kulturarv<br />
– historie, værdier, kunst, viden og identitet.<br />
<strong>Museet</strong> spiller en væsentlig rolle på linie med andre store, vægtige institutioner<br />
og fænomener i den europæiske kulturhistorie, herunder<br />
skolen, universitetet, militæret og hospitalsvæsenet, der alle har været<br />
med til at forme vores samfund.<br />
Der findes mange forskelligartede fortolkninger af, hvad et museum<br />
er. Der er også forskel på, hvordan englænderne, danskerne og<br />
franskmændene definerer et museum og arbejder med museologien.<br />
Under alle omstændigheder befinder museerne sig i en periode, hvor<br />
museets rolle og betydning i forhold til det omgivende samfund er sat<br />
til diskussion.<br />
3. Udstillings planlægning<br />
på Kunstindustrimuseet.<br />
Foto: Rikke Rosenberg.<br />
4. Guggenheim<br />
<strong>Museet</strong>, tegnet af<br />
Frank Lloyd Wright<br />
architect, New<br />
York, 1956-1959.<br />
Guggenheim Mu -<br />
seet blev grundlagt<br />
i 1937 som et modernekunstmuseum.<br />
<strong>Museet</strong> ejes<br />
og drives af Solomon<br />
R. Guggenheim<br />
Foundation.<br />
Guggenheim er et<br />
af de bedst kendte<br />
museer i New York.<br />
Foto: Jim M. Goldstein.<br />
4 www.skoletjenesten.dk
„Hvilken kulturarv er det, museet samler ind? Hvem samler<br />
museet ind for? Er museerne for eliten eller for enhver? Skal museerne<br />
være oplevelsesorienterede eller opdragende?“<br />
Den franske museolog Hugues de Varine, som var formand for den internationale<br />
museumssammenslutning ICOM fra 1964 til 1974, så museo<br />
logien som et læringsredskab i udviklingen af samfundet. Museernes<br />
vigtigste funktion var at opnå social betydning i forhold til museernes<br />
konkrete bidrag til hverdagslivet. <strong>Museet</strong> bliver hos de Varine<br />
en slags folkets universitet: Stedet, hvor man kan og må spejle de<br />
spørgsmål, som forskellige individer og sociale grupper stiller sig selv<br />
– ikke for at give svar, men for at tydeliggøre spørgsmål, pege på alternativer,<br />
tilbyde materiale og information, der kan hjælpe dem med<br />
at forstå og diskutere forskellige værdier og holdninger.<br />
Den danske, internationalt anerkendte samtidskunstner Olafur Elíasson<br />
har også et bud på, hvad museets rolle bør være:<br />
„Jeg vil gerne betragte kunstinstitutionen som et sted, hvor man træder<br />
dybere ind i samfundet, hvor man så at sige nærlæser samfundet.<br />
I institutionen ser man en intensivering af samfundet; museet bliver<br />
et slags hypersamfund med højere tryk og tæthed, et sted, hvor diskussionerne<br />
er fortættede. Men ifølge den dominerende kunst- og institutionsopfattelse<br />
træder den besøgende tværtimod ud af virkeligheden<br />
og ind i et slags drømmerum.“<br />
Kan du selv lide at gå på museum?<br />
Hvilket slags museum foretrækker du?<br />
Ser du museet som et drømmerum eller et diskussionsrum?<br />
Synes du, at museerne viser udstillinger, tilbyder undervisning<br />
eller andre aktiviteter, som du interesserer dig<br />
for, og som du kan bruge til noget?<br />
Hvordan skulle et museum se ud efter dit hoved?<br />
5 www.skoletjenesten.dk
KUNSTMUSEERNE<br />
Kunstmuseerne belyser billedkunstens samt design og kunsthåndværkets<br />
historie og aktuelle udtryk samt deres æstetiske og erkendelsesmæssige<br />
dimensioner.<br />
Kunstmuseer kan både have store historiske samlinger og<br />
samtidig vise udstillinger med aktuel samtidskunst, som f.eks. Statens<br />
Museum for Kunst. <strong>Museet</strong> kan også være fokuseret på 1900-tallets<br />
kunst og på samtidskunsten, som eksempelvis Arken. Enkelte<br />
kunstmuseer koncentrerer deres virke om én kunstner, f.eks. Thorvaldsens<br />
Museum, Willumsens Museum eller Heerup Museum.<br />
Der er kun få museer, hvis genstandsfelt er design og kunsthåndværk<br />
i <strong>Danmark</strong>.<br />
Kunstindustrimuseet kan betragtes som hovedmuseet på området.<br />
Trapholt i Kolding satser på et krydsfelt mellem kunst, kunsthåndværk<br />
og møbeldesign. Endvidere findes en række specialmuseer<br />
inden for kunsthåndværk, f.eks. Glasmuseet i Ebeltoft.<br />
Men hvad vil det sige at være et museum, der lægger vægten<br />
på det æstetiske?<br />
Hvad vil det sige, at noget har en æstetisk karakter?<br />
Det kan der gives mange forskellige svar på. Ofte bruges ordet æstetisk<br />
sådan, at det på én gang sigter til formen og materialet ved et værk.<br />
Den, der ser på værkerne, får en æstetisk oplevelse eller erfaring.<br />
Når man ser på kategorien kunst- og designmuseer, må man se nærmere<br />
på æstetik og smag – det grundlag, vi vurderer kunst- og designobjekterne<br />
ud fra. Men det med at bestemme det æstetiske er ikke så<br />
let. Der findes mange forskellige udlægninger, og der er i tidens løb<br />
sket store forandringer i opfattelsen af æstetik.<br />
Her præsenteres nogle overordnede udviklingslinier kort.<br />
Æstetik<br />
I antikken var kunsten og det skønne ikke et entydigt afgrænset område,<br />
som adskilte sig fra menneskenes materielle og åndelige produktion<br />
i øvrigt. Det græske ord „techne“ og det latinske „ars”, der<br />
ger ne oversættes med kunst, betegnede de menneskelige færdigheder<br />
generelt, og kunsten blev ikke betragtet som selvstændig – autonom.<br />
Senere begyndte den tyske filosof A.G. Baumgarten i 1700-tallet<br />
at overveje, om ikke æstetisk erfaring er noget andet end sanseerfaring.<br />
„Aesthetica“ er et begreb afledt af det græske ord „aisthesis”,<br />
som kan oversættes med iagttagelse og fornemmelse. Baumgarten<br />
6 www.skoletjenesten.dk
nåede frem til, at den æstetiske erfaring indeholder erkendelse, som<br />
er båret af følelser, fornemmelser og anelser.<br />
Baumgarten ville frigøre begrebet æstetisk erfaring fra den<br />
konkrete sanseerfaring. Vi tilegner os hele tiden vores omverden formidlet<br />
af vore sanser. Men de indtryk, som vi får fra vore sanser, er<br />
selv formidlet via vores bevidsthed.<br />
Kunstens „sansemæssige erkendelse“ er ifølge Baumgarten<br />
ikke rettet mod den praktiske tilegnelse af verden. Den er bundet til<br />
„skinnets rige”. Kunst er skin, fordi den repræsenterer verden og er en<br />
form for teori. Derfor så Baumgarten også datidens kunsthåndværk og<br />
møbelkunst som laverestående håndværk i forhold til den „rene“ kunst.<br />
Filosoffen Immanuel Kant forsøgte i sin æstetik – Dømmekraftens<br />
kritik (1790) – at begrunde kunstens autonomi – selvstændighed – på<br />
en systematisk måde, hvilket fik store konsekvenser for eftertiden.<br />
Kant har en berømt formel om, at kunstværket fremtræder som en<br />
„hensigtsmæssighed uden hensigt”. Dette synspunkt løfter det æstetiske<br />
felt ud af menneskenes formålsrettede praksisser – det er ikke<br />
bundet til og er ikke funderet på interesse, moralske eller videnskabelige<br />
bedømmelseskriterier hos beskueren, derimod på det skønne<br />
og det ophøjede ved kunstværket, der ikke tjener noget praktisk formål.<br />
Denne kunstopfattelse tillægger kunstværket en symbolsk værdi,<br />
der for den, der oplever kunst, fører til en åndelig berigelse, en immateriel<br />
kraft. Når Kant tænker på kunst, opfatter han også naturen<br />
som kunst, hvilket forekommer bizart i dag. Når han skriver om kunst<br />
skabt af mennesker, er det fortrinsvis tegninger, han har for øje. Møbeldesign<br />
og kunsthåndværk opfattes ikke som kunst, men som håndværk,<br />
og giver ifølge Kant ikke anledning til en ophøjet æstetisk erfaring.<br />
I midten af 1800-tallet opstod der en bevægelse i England, kaldet Arts<br />
and Crafts Movement, som tog sit udgangspunkt i, at det æstetiske<br />
også var at finde i hverdagens brugsgenstande og derved i det almindelige<br />
liv, uden for kunstens hellige haller. John Ruskin og William<br />
Morris, henholdsvis kritiker og udøvende kunstner, betragtede ikke<br />
kunsten som isoleret fra samfundet, som Kant havde gjort. For Ruskin<br />
(1819-1900) og Morris (1834-1896) var kunst og kunsthåndværk en<br />
meget vigtig faktor i samfundet. De mente, at det skarpe skel mellem<br />
„ren“ og „anvendt“ kunst, som havde eksisteret siden renæssancen,<br />
burde ophæves. For dem havde gode brugsgenstande mindst lige så<br />
stor kunstnerisk værdi som malerier og skulpturer. Arts and Craftsbevægelsen<br />
fik stor indflydelse ikke bare i England, men også rundt<br />
omkring i Europa og USA. Udgangspunktet var en reaktion på, hvad<br />
man opfattede som industrialiseringens åndløse produkter og fabriksarbejdets<br />
monotone arbejdsprocesser. Inspireret af Ruskin var<br />
bevægelsens mål at genskabe respekten for håndværket og skønheden<br />
gennem et samarbejde mellem arkitektur, håndværk og kunst.<br />
Arts and Crafts-bevægelsens idé om, at æstetik og æstetisk<br />
5. Louisiana, Kunstmuseum<br />
i Humlebæk.<br />
Grundlagt af<br />
Knud W. Jensen.<br />
Louisiana i Humlebæk<br />
åbnede i 1958<br />
med det formål at<br />
vise samspillet<br />
mellem billedkunst,<br />
arkitektur og landskab.<br />
Siden da har<br />
folk valfartet til<br />
Louisiana for at se<br />
museets udstillinger<br />
og permanente<br />
sam ling, hvis tyngde<br />
punkt er tiden efter<br />
Anden Verdenskrig.<br />
Foto: Fra Louisiana Revy<br />
nr. 3, 38. Årgang.<br />
Særnummer.<br />
Fotograf ikke oplyst.<br />
7 www.skoletjenesten.dk
erfaring også kunne indbefatte hverdagslivets brugsgenstande, spiller<br />
en væsentlig rolle for anlæggelsen af kunstindustrimuseerne.<br />
Verdens første kunstindustrimuseum, Victoria and Albert Museum,<br />
blev grundlagt i London i 1852, og siden fulgte en række af samme<br />
type museer rundt omkring i Europa.<br />
Den tyske organisation Deutscher Werkbund (DW) kan både<br />
ses i forlængelse af Arts and Crafts-bevægelsen og som et modsvar.<br />
DW, der blev grundlagt i 1907, havde som målsætning at fremme kvalitet<br />
indenfor håndværk og industri. Organisationen bestod af arkitekter,<br />
kunstnere, håndværkere og forretningsfolk. Men DW’s mål var at<br />
skabe industrielt fremstillet design med både funktionelle og æstetiske<br />
kvaliteter. Arts and Crafts-bevægelsens idé om at skabe gode<br />
brugsgenstande blev bibeholdt, men idéen om, at det skulle være<br />
håndværksbaserede produkter, blev mere eller mindre opgivet.<br />
Denne idé om at skabe bedre hverdagsprodukter bredte sig til hele<br />
Europa, og i <strong>Danmark</strong> kan den funktionalistiske designbevægelse, der<br />
tæller designere som PH, Hans Wegner og Børge Mogensen, ses som<br />
en fortsættelse af denne idé.<br />
Æstetik og socialt tilhørsforhold – Pierre Bourdieu<br />
Mange har udfordret Kants syn på, hvad kunst og æstetik er, heriblandt<br />
den franske sociolog Pierre Bourdieu. Pierre Bourdieu peger<br />
på, at den smagsmæssige klassifikation af genstande og kulturprodukter<br />
i deres hverdagsomgivelser er bestemt af sociale tilhørsforhold.<br />
Hans værk Distinction (1979) er skrevet i et opgør med grundtankerne<br />
hos Kant i dennes værk Kritik der Urteilskraft (’Kritik af<br />
dømmekraften – om æstetisk erfaring’) fra 1790. Ifølge Bourdieu er<br />
dette værk stadig fundamentalt i den vesterlandske kunstopfattelse.<br />
Kant mener, at kunsten kan give en form for åndelig berigelse, en im-<br />
6. Tapeter, tæpper<br />
og tekstiler af<br />
William Morris.<br />
William Morris<br />
(1834-96) var en af<br />
grundlæggerne af<br />
den britiske formgivningsbevægelse<br />
Arts and Crafts. Han<br />
er bedst kendt som<br />
formgiver af tapet<br />
og mønstervævninger,<br />
forfatter af lyrik,<br />
fiktion og en foregangsmand<br />
inden<br />
for den engelske socia<br />
listbevægelse.<br />
Foto fra nettet.<br />
Fotograf ikke oplyst.<br />
7. Ventilator af Peter<br />
Behrens fra 1908.<br />
Peter Behrens<br />
(1868-1940) var<br />
grundlægger af<br />
Deutscher Werkbund.<br />
Han designede<br />
mange forskellige<br />
elektriske apparater.<br />
Tegning: KIM.<br />
8 www.skoletjenesten.dk
materiel kraft. Dermed ser Kant det ikke som noget, man får adgang<br />
til gennem en lære- og uddannelsesproces. Kunstforståelse gøres<br />
automatisk til en evne, som nogen har – og som andre samtidig ekskluderes<br />
fra. Bourdieus undersøgelser af begrebet smag afslører en<br />
skjult hierarkisk opdeling mellem en kunst-elite og en folkelig, populær<br />
kultur, der går til<strong>bag</strong>e til den kantianske kunstopfattelse. Opdelingen<br />
svarer omtrent til et skel i befolkningen mellem dem, som føler<br />
sig hjemme på et kunstmuseum, og dem, som ikke gør. Den kantianske<br />
ophøjede kunstopfattelse er dermed i åbenlys strid med en<br />
demokratisk og velfærdsstatslig kulturpolitik, hvor det er et ideal, at<br />
kulturen skal være lige tilgængelig for alle.<br />
Pierre Bourdieu peger på, at museerne må fortsætte med at<br />
formidle til den uuddannede del af befolkningen, ellers vil de fortsat<br />
ikke forstå de grundlæggende værdier, der ligger <strong>bag</strong> idéen om et<br />
kunstmuseum, og de vil føle sig ekskluderet fra kunstinstitutionen.<br />
Diskussionen af det æstetiske vedrører altså ikke bare, hvordan vi erfarer<br />
og erkender kunst, men i høj grad også, hvordan vi udstiller og<br />
formidler den i museet.<br />
En særlig kategori: Kunstindustrimuseerne<br />
Det Danske Kunstindustrimuseum er ikke det eneste museum af sin<br />
art, men er en type museum, der opstod i Europa i sidste halvdel af<br />
1800-tallet. Baggrunden for den nye museumstype var industrialiseringen<br />
og de nye produktionsformers indflydelse på vareproduktionen.<br />
Et stort opbud af dårligt formgivede og forarbejdede brugsting<br />
oversvømmede markederne i industrialismens kølvand. Det vakte bekymring<br />
blandt samfundsbevidste tænkere, kunsthåndværkere, indu-<br />
8. Kunstindustrimuseet<br />
har siden<br />
1926 haft til huse i<br />
en af Københavns<br />
fineste rokokobygninger,<br />
det tidligere<br />
Kongelige Frederiks<br />
Hos pital. Bygningen<br />
blev opført<br />
under Frederik V<br />
i årene 1752-57<br />
efter tegninger af<br />
arkitekterne Niels<br />
Eigtved og Lauritz<br />
de Thurah.<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
9 www.skoletjenesten.dk
strifolk og politikere. Kritikken førte til en række konkurrenceforbedrende<br />
initiativer blandt andet i form af Verdensudstillingen i London<br />
1851, nye uddannelser for formgivere og senere kunstindustrimuseerne.<br />
Et af formålene med disse udstillinger var netop at sætte skub i<br />
en kvalitetsbevidst industriproduktion. Men netop den store verdensudstilling<br />
i London viste mange produkter af dårlig kvalitet, og en reformbevægelse<br />
blev sat i gang. For at sikre kvaliteten, både hvad angik<br />
funktion, form, materiale og æstetik, midt i en frembrusende industrialiseringsproces<br />
opstod skoler, forsamlinger og det første kunstindustrimuseum,<br />
Victoria and Albert Museum i South Kensington i<br />
London, som var denne reformbevægelses flagskib. Siden bredte kunstindustrimuseerne<br />
sig til resten af Europa – i slutningen af 1870’ erne<br />
var der omkring 30 kunstindustrielle museer alene i Tyskland.<br />
Med stor inspiration fra Victoria and Albert Museum i London<br />
blev Det Danske Kunstindustrimuseum grundlagt i 1890.<br />
Kunstnerisk kvalitet i højsædet<br />
Tanken <strong>bag</strong> de nye museer var at forene kunst og videnskab i industriens<br />
tjeneste. Kunstindustrimuseerne skulle være til inspiration<br />
for den nye industri. På samme måde som verdensudstillingerne var<br />
de første kunstindustrimuseer tænkt som centrale platforme for tidens<br />
industrielle og håndværksprægede genstande. Man var bevidst<br />
om, at tidens store udfordring var, at de nye industrielle produkter<br />
også besad kunstneriske kvaliteter – som havde udviklet sig gennem<br />
en lang historisk proces. At der var nogle modsætningsforhold mellem<br />
de traditionelle kunstneriske og æstetiske værdier og det industrielle,<br />
var helt åbenbart, og tidens store udfordring var, hvorledes de<br />
9. Krystalpaladset<br />
(Crystal Palace)<br />
blev designet af<br />
den engelske arkitekt<br />
og ingeniør<br />
Joseph Paxton i<br />
1851. Verdensudstillingen<br />
i London<br />
blev den første i en<br />
serie af internationale<br />
udstillinger,<br />
hvor alverdens lande<br />
fik mulighed for<br />
at vise deres nyeste<br />
opfindelser og<br />
tekniske vidundere.<br />
Det blev opført til<br />
den første Verdensudstilling,<br />
der<br />
fandt sted i London.<br />
Som noget nyt var<br />
alle bygningens<br />
dele industrielt<br />
fremstillede og<br />
standardiserede.<br />
Verdensudstill ingen<br />
i London førte til<br />
oprettelsen af<br />
kunstindustrimuseet<br />
Victoria and<br />
Albert Museum.<br />
Billede fra<br />
„Tankebygninger“,<br />
Forlaget Klim, 1994.<br />
10 www.skoletjenesten.dk
industrielle produkter skulle formgives. Det kom der mange bud på.<br />
Det blev fra begyndelsen Det Danske Kunstindustrimuseums formål<br />
„... at fremme dansk kunstindustri, dels ved at udvikle den faglige<br />
dygtighed, dels ved at udbrede forøget kendskab til og nære interessen<br />
for kunstindustri hos befolkningen, det publikum, til hvem håndværkeren<br />
og industrien afsætter sine frembringelser ...“ – sådan som<br />
det også fremgår af museets „grundplan”, paragraf 2. Af paragraffen<br />
aflæses en klar pædagogisk intention, som Kunstindustrimuseet for<br />
så vidt deler med landets øvrige kulturhistoriske museer, nemlig at<br />
publikum – om det så var menigmand eller håndværkeren selv – skulle<br />
lade sig oplyse af museumsbesøgene.<br />
Indsamlingspolitik<br />
Kunstindustrimuseet indsamler design og kunsthåndværk. Samlingen<br />
blev påbegyndt, da museet blev oprettet i 1890. Kunstindustrimuseets<br />
samlinger er internationalt anerkendte for deres høje niveau,<br />
både hvad angår ældre kunsthåndværk og nutidens design.<br />
Den pædagogiske tankegang <strong>bag</strong> Kunstindustrimuseets indsamlingsstrategi<br />
byggede fra begyndelsen på ønsket om at kunne<br />
frem vise en samling, der kunne give et historisk overblik over kunsthåndværkets<br />
udvikling frem til samtidens kunstindustrielle produkter.<br />
<strong>Museet</strong>s samling tæller omkring <strong>20</strong>.000 genstande på felter<br />
som tekstil, dragter, glas, keramik, porcelæn, sølv, møbler, plakater,<br />
industriel design og mode.<br />
Men museets indsamlingspolitik har selvsagt ændret sig gennem<br />
de lidt mere end 100 år. Fra 1890 til 1910 var Kunstindustrimuseet<br />
optaget af at indsamle kunsthåndværk, som blev præsenteret på<br />
de store verdensudstillinger. Det var præget af fransk art nouveau,<br />
tysk jugendstil og dansk skønvirke, der i høj grad privilegerede det<br />
æstetiske, unikke kunsthåndværk. Samtidig opbyggedes en stor historisk<br />
samling af møbler og kunsthåndværk fra det tidlige og samtidige<br />
Japan, Kina samt stilarter som renæssancen, barok, rokoko, engelsk<br />
møbelkunst, fransk empire m.m. Denne historiske samling<br />
skulle kun ne give forbilledlige eksempler på kunst og håndværk af høj<br />
kvalitet. Dette havde også betydning for udstillingernes struktur og<br />
emneindhold, der lagde vægt på stil, nationalitet og periode.<br />
Fra 19<strong>20</strong> ændrede museets udstillingspraksis sig igen. Med modernismen<br />
og funktionalismen var det væsentligste designparameter ikke det<br />
æstetiske i klassisk forstand, men det funktionelle, de gedigne materialer<br />
og holdbarhed – det var brugs-aspektet, der var i centrum.<br />
Kendetegnende for funktionalismens design er også ambitionen<br />
om at skabe overensstemmelse mellem formgivning og social<br />
bevidsthed. F.eks. talte den danske arkitekt og samfundsdebattør<br />
Poul Henningsen – PH – om at „bygge samfund“ og „danne helstøbte<br />
mennesker“ ved hjælp af design og fysisk planlægning.<br />
10. Poul Henningsens<br />
skitse til lampen<br />
„Koglen“ fra<br />
1958. Kunstindustrimuseet<br />
er et senfødt<br />
barn af moderniteten<br />
og har fra<br />
19<strong>20</strong>´erne haft modernismen<br />
som program.<br />
Modernismen<br />
skal forstås som<br />
kritik af modernitetens<br />
<strong>bag</strong>side: de<br />
massefremstillede<br />
brugstings kvalitetstab<br />
– grimheden,<br />
elendigheden, hæsligheden.<br />
I modernismens<br />
program lå<br />
en idé om den rene<br />
ting, den naturlige<br />
ting, den nøgne ting,<br />
renset for historiske<br />
stilarter og klassebetinget<br />
smag.<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
<strong>11</strong> www.skoletjenesten.dk
Design var for PH ikke blot genstande, der kunne tilgodese individuelle<br />
behov, men det var en del af et større demokratisk projekt, hvor<br />
der blev taget højde for samfundets svageste grupper. Tingene skulle<br />
opfylde deres opgave og ikke foregive at være noget som helst andet.<br />
Den demokratiske indstilling til design ses også hos Hans J. Wegner<br />
og Børge Mogensen i deres FDB-møbler.<br />
Siden 1990’erne har Kunstindustrimuseet været inde i en ny udviklingsperiode,<br />
idet der lægges vægt på industrielt design, møbler og<br />
mode. Med den permanente udstilling om det <strong>20</strong>. århundredes design<br />
præsenteres design og kunsthåndværk i en større kontekstuel ramme.<br />
<strong>Museet</strong>s grundlæggende idé om at være en smagsopdragende<br />
institution bliver herved også en mere kompliceret affære, da museet<br />
netop viser udviklinger, spring og forskydninger i smag og stil.<br />
Men det er klart, at museet som institution er med til at legitimere<br />
principper om bestemte stilarter og designere.<br />
Der var altså tale om et museum med en „æstetisk opdragende“<br />
funktion.<br />
Man taler ofte om, at smag og behag kan ikke diskuteres. Men det kan<br />
det i høj grad, mener den franske sociolog Pierre Bourdieu. Smag er<br />
ifølge Bourdieu et sæt af æstetiske vurderingsskemaer, som er stærkt<br />
påvirket af den såkaldte legitime smag, dvs. den gode smag. Den gode<br />
smag er socialt konstrueret, idet der i vores samfund bestandigt defineres<br />
regler og konventioner for, hvad der er god smag.<br />
Prøv at diskutere i klassen, hvad I hver især mener med<br />
„den gode smag”. Vælg 10 ting hver, og argumenter!<br />
<strong>11</strong>. J16 er klassikeren<br />
blandt de<br />
mange gyngestole,<br />
som Hans J. Wegner<br />
gennem årene<br />
har tegnet. Stolen<br />
blev i 1944 lanceret<br />
af FDB Møbler, og<br />
den har været i<br />
pro duktion lige<br />
siden.<br />
Foto: Fredericia<br />
Furniture.<br />
Foto: Rikke Rosenberg.<br />
12 www.skoletjenesten.dk
MUSEETS FEM SØJLER<br />
Der er fem søjler i museernes arbejde: indsamling, registrering, bevaring,<br />
forskning og formidling.<br />
Museerne arbejder først og fremmest med deres samlinger,<br />
som kan bestå af arkæologiske fund, dyr, kunst, design, hverdagsgenstande,<br />
teknik m.m. Museer indsamler, køber, registrerer og bevarer<br />
deres samlinger, men de forsker og igangsætter også undersøgelser,<br />
og de formidler den forskning og den viden, der knytter sig til<br />
de enkelte genstande i udstillinger, publikationer m.m.<br />
På et museum foregår der langt mere, end man kan se, når man går<br />
rundt og ser på tingene. <strong>Museet</strong> arbejder med planlægning og gennemførelse<br />
af udstillinger, undervisning, foredrag og digital formidling,<br />
indsamling, bevaring og forskning. Under formidlingen ligger<br />
den forskning, som danner grundlag for udstillinger, omvisninger og<br />
undervisning.<br />
Samlingen/indsamling<br />
„Museer har pligt til at anskaffe, bevare og udvikle samlinger som bidrag<br />
til sikring af samfundets naturarv, kulturarv og videnskabelige<br />
arv. Disse samlinger udgør et vigtigt fælles kulturgode.“ (ICOM)<br />
Museer kan ses som en art hukommelsescentre. Her er det muligt at<br />
foretage en form for tidsrejser til<strong>bag</strong>e til eksempelvis renæssancen,<br />
til industrialderens vugge eller til den nærmeste fortid. At få en forståelse<br />
for forskellige historiske perioder er med til at give en <strong>bag</strong>grund<br />
for det samfund, vi har i dag. Derfor er samlingerne og den stadige<br />
indsamling vigtige. Museumsarbejdet, hvad enten det drejer sig<br />
12. Møbelmagasin<br />
på Kunstindustrimuseet.<br />
<strong>Museet</strong><br />
opbevarer store<br />
dele af sine omfangsrigesamlinger<br />
af kunsthåndværk,kunstindustri<br />
og industriel<br />
design på lukkede<br />
magasiner.<br />
Foto: Oncotype.<br />
(Fra Kunstindustri -<br />
museets hjemmeside).<br />
13 www.skoletjenesten.dk
om selve indsamlingen, om udforskningen, bevaringen eller formidlingen,<br />
udgår fra samlingen.<br />
Samtidig er det hele tiden et åbent spørgsmål, hvad der skal<br />
bevares til eftertiden og hvorfor.<br />
Hvad vælger vi at bevare, og hvorfor? – og i hvis interesse sker<br />
det? Disse spørgsmål vil være centrale for forståelsen af betydningen<br />
af at bevare.<br />
Hvilken kulturarv er det, der her søges bevaret, udforsket og<br />
formidlet?<br />
På museet kan vi se materielle genstande og værker fra forgange perioder<br />
og herved danne os konkrete billeder af historien. I historiebøger<br />
genkaldes det historiske erfaringsrum ved hjælp af skrift. På museet<br />
bliver historien særlig nærværende i mødet med de konkrete<br />
genstande, baseret på en direkte sanselig erfaring suppleret af udstillingstekster,<br />
katalogtekster m.m.<br />
Bevaring<br />
Bevaring, konservering og magasin – hvorfor gemmer vi på den gamle<br />
kunst? Hvor meget gemmer vi, og efter hvilke principper?<br />
<strong>Museet</strong> har som regel også et magasin for alle de genstande, der ikke<br />
udstilles. På Kunstindustrimuseet er en stor del af samlingen på magasin.<br />
Ud over at have genstande på magasin har Kunstindustrimuseet<br />
også et stort arkiv for dansk design. I dette arkiv har museet indsamlet<br />
arbejdstegninger, skitser af danske kunstneres og designeres<br />
originale tegninger og forarbejder på papir til kunsthåndværk og design,<br />
værker på papir af danske scenografer samt grafisk design på<br />
papir.<br />
13. Tekstilmaga -<br />
sinet på Kunstindustrimuseet.Tekstilog<br />
dragtsamlingen<br />
er en af landets<br />
største og fineste<br />
samlinger af tekstiler<br />
med højdepunkter<br />
inden for de fleste<br />
områder af<br />
tekstilkunsten fra<br />
renæssancen til i<br />
dag.<br />
Foto: Rikke Rosenberg.<br />
14. Arkiv på Kunst-<br />
industrimuseets<br />
bibliotek.<br />
Foto: Rikke Rosenberg.<br />
14 www.skoletjenesten.dk
For at kunne bevare genstande er det nødvendigt at få dem konserveret<br />
af en konservator. At konservere betyder at bevare. Konservatorer<br />
istandsætter ting, der har kulturhistorisk værdi og derfor skal gemmes<br />
for eftertiden. Det drejer sig f.eks. om kunstværker, bøger, fotos,<br />
beklædningsgenstande og andre brugsgenstande. Konserveringsarbejde<br />
tager ofte lang tid og kræver tålmodighed. Når noget skal konserveres,<br />
undersøger konservatoren først genstandenes tilstand. Noget<br />
kan ses med det blotte øje, andet kræver særlige teknikker som<br />
f.eks. røntgen- og strukturanalyser eller materialeprøvning.<br />
Derefter skal man tage stilling til, hvilken behandling genstandene<br />
skal gennemgå: mekanisk, kemisk, elektronisk eller håndværksmæssig.<br />
Metoden afhænger af, hvilke materialer det drejer sig<br />
om. I museets udstillinger skal der også tages konserveringsmæssige<br />
hensyn: kan værket f.eks. overhovedet tåle at blive udstillet, eller<br />
skal der særlige foranstaltninger til, for at det kan udstilles? I udstillingerne<br />
tages der altså konserveringsmæssige hensyn i form af klimakontrol,<br />
støvkontrol, ventilation og dagslysbarrierer (Se Kunstindustrimuseets<br />
fortælling om restaurering af et ældre Roentgen-møbel<br />
på www.kunstindustrimuseet.dk under særudstillinger/arkiv og<br />
„Følg konservatorens arbejde”).<br />
Forskning<br />
På museet sidder en række forskere og forsøger at få ny viden om de<br />
forskellige genstande, som findes i samlingen. Forskning skaber ny<br />
viden og sikrer en kontinuerlig udvikling af udstillinger og formidling.<br />
Udgangspunktet for museernes forskning er deres samlinger. Forskning<br />
i museets genstande er nødvendig for at kunne skabe udstillinger,<br />
undervisning, publikationer m.m. Der er stadig mange temaer,<br />
genstande og områder i mange museers samlinger, som ikke er blevet<br />
efterforsket. <strong>Museet</strong>s forskningsfelt er også begyndt at indbefatte<br />
forskning i formidling. På design- og kunsthåndværksområdet er<br />
Kunstindustrimuseet ikke den eneste institution, der forsker. I <strong>Danmark</strong><br />
forsker man i design på flere universiteter og på „Center for Designforskning”,<br />
der er designskolernes og arkitektskolernes fælles<br />
forskningsenhed. Begge steder arbejder man med rummelige design -<br />
begreber, der omfatter byplan, arkitektur, design, kunsthåndværk og<br />
virtuelt design.<br />
Kunstindustrimuseet samarbejder med de andre forskningsinstitutioner.<br />
Kunstindustrimuseet havde i <strong>20</strong>07 igangværende forskning<br />
inden for felter som Dansk Møbelkunst, Art Nouveau-samlingen,<br />
Italiensk Fajance m.m.<br />
15. KunstindustrimuseetsRoentgenchatol<br />
er blevet restaureret<br />
med penge<br />
fra Kulturarvsstyrelsen.<br />
Møblet har en<br />
svungen rokokoform<br />
med drejede ben og<br />
buede skuffeforsider.<br />
Der er faktisk ingen<br />
rette linjer i møblets<br />
konstruktion, hvilket<br />
gør det ekstra vanskeligt<br />
at restaurere.<br />
Møblet blev flyttet fra<br />
dets sædvanlige<br />
plads i Kunstindustrimuseets<br />
faste<br />
udstilling til det særligt<br />
indrettede konservatorværksted.<br />
Derefter kunne man<br />
begynde at foretage<br />
de nødvendige afmonteringer<br />
af <strong>bag</strong>beklædning,<br />
urværk<br />
og låger.<br />
Under restaureringsarbejdet<br />
har konservatoren<br />
opdaget, at<br />
chatollet med tiden<br />
er blevet ændret i<br />
forhold til dets op rindelige<br />
udseende.<br />
Foto: Ulla Houkjær,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
15 www.skoletjenesten.dk
Formidling<br />
Udstillinger er museernes primære formidlingsform. De suppleres<br />
ofte med kataloger, omvisninger, undervisning og foredrag, som folder<br />
udstillingens tema ud. Ved et museumsbesøg møder den besøgende<br />
en formidling, der er tilrettelagt på <strong>bag</strong>grund af et eller flere<br />
museers samlinger og forskningsbaserede viden om udstillingens<br />
tema.<br />
En udstilling er først og fremmest en bestemt udtryks- og<br />
kommunikationsform, som museerne i århundreder har anvendt og<br />
eksperimenteret med. Ordet „udstilling“ betyder oprindeligt „visning<br />
af genstande”. Udstillingsmediet kan både rumme læring i pædagogisk<br />
forstand, være et kommercielt produkt eller et oplevelsesbetonet<br />
medie.<br />
Foto: Peter Greenaway, <strong>20</strong>00.<br />
Foto: Peter Greenaway, <strong>20</strong>00.<br />
16. Tableau fra filminstruktøren<br />
g kuratoren<br />
Peter Greenaways<br />
nyskabende<br />
udstilling „Flying<br />
over Water“ vist i<br />
Malmø Kunsthal i<br />
<strong>20</strong>00. Greenaways<br />
aktualisering af<br />
Ikaros-myten er en<br />
magisk og lysende<br />
udstilling, der blander<br />
videnskab, biologi,<br />
kunst, matema tik,<br />
ingeniørkunst og litteratur,<br />
film og mytologi<br />
på forunderlig<br />
vis. Udstillingens<br />
ledetråd gennem de<br />
30 installationer er<br />
flyvning. Og flyve kan<br />
som bekendt fugle.<br />
De optræder overalt i<br />
både hele, halve og<br />
forsvindende afskygninger.<br />
I Wunderkammerafdelingen<br />
er en smykkeskrinsagtig<br />
samling af æg,<br />
fjer og afskårne fuglevinger.<br />
Ved siden af<br />
de sirligt systematiserede<br />
rækker ligger<br />
en svane på vej i opløsning<br />
og et ossuarium<br />
fuldt af fragmenteredefugleskeletter,<br />
der er bleget<br />
af sol og saltvand.<br />
17. Levende mennesker<br />
i montrer i<br />
Peter Greenaways<br />
udstilling „Flying<br />
over Water“ i Malmø<br />
kunsthal <strong>20</strong>00.<br />
16 www.skoletjenesten.dk
UDSTILLINGER<br />
En udstilling er et medie i sig selv – en platform for formidling af æstetiske<br />
oplevelser i form af genstande og værker, teoretiske indsigter og<br />
historisk viden.<br />
En udstilling er ifølge kurator Bruce Ferguson primært baseret<br />
på materialitet, dvs. at den består af fysiske genstande og ting<br />
frem for symbolske tegn.<br />
En udstilling er et særligt medie, der består af mange sammenfattende<br />
dele. Udstillingsmediet er komplekst, idet det inddrager<br />
elementer som arkitektur/design, genstande, billeder, tekst og lys.<br />
Hertil kan også lyd, film og multimedieproduktioner indgå. Det betyder,<br />
at et besøg i en udstilling er en mangefacetteret oplevelse, som<br />
ikke kan erstattes af et virtuelt museumsbesøg eller en bog.<br />
Hvad er en kurator eller udstillingstilrettelægger?<br />
Hvordan bliver en udstilling til? – Hvad er en kurator, og hvilke greb og<br />
metoder bruger kuratoren i sit arbejde?<br />
Kuratoren skaber den konceptuelle ramme for en udstilling, udvælger<br />
og udstiller genstande og forklarende tekster og giver dermed et<br />
bud på, hvordan gæsten kan opleve og forstå genstandene og i det<br />
hele taget udstillingen. Det kuratoriske arbejde består i at få værker<br />
og genstande til at tale sammen – altså at formgive værkers og genstandes<br />
betydninger kombinatorisk.<br />
Med andre ord, kuratoren lægger en fortolkning i forhold til<br />
udvalg af værker eller genstande. Kuratorens rolle har været omdiskuteret.<br />
En række designere og kunstnere har kritiseret<br />
kuratorerne for at gøre et værk eller en genstand<br />
til en del af en udstillingshelhed, dvs. at værket<br />
mister sin egen integritet. På den anden side<br />
kan der argumenteres for, at kunst og design ikke<br />
formidler sig selv, men at kuratoren netop kan skabe<br />
en fortællende eller en diskuterende ramme,<br />
som indfanger dilemmaer eller problematikker i<br />
forhold til værkerne, og som f.eks. sætter dem i en<br />
historisk kontekst.<br />
På den internationale kunst- og designscene<br />
spiller kuratorer og kuraterede udstillinger en<br />
stadig større rolle. I <strong>Danmark</strong> kurateres udstillinger<br />
ofte af museumsinspektører eller tilknyttede, udefra<br />
kommende kuratorer. I de senere år har flere<br />
kuratorer eksperimenteret med udstillingsformer,<br />
der også involverer publikum.<br />
18. Skitse til udstillingen<br />
„Anna dind´t<br />
come home that<br />
night”, af den amerikanske<br />
teater -<br />
instruktør og udstillingskurator<br />
Robert<br />
Wilson. At skabe<br />
spændende udstillinger<br />
handler ikke<br />
blot om at vise genstande,<br />
men også<br />
om at skabe interessante,<br />
iscenesatte<br />
rum.<br />
Tegning: Robert Wilson<br />
til Kunstindustrimuseets<br />
udstilling „Anna didn’t<br />
come home that night“.<br />
17 www.skoletjenesten.dk
Udstillingsarkitekt<br />
Genstandsbaserede museer som kulturhistoriske museer eller kunstindustrimuseer<br />
benytter ofte en udstillingsarkitekt, når en udstilling<br />
skal opbygges. Udstillingsarkitekten tilrettelægger rumforløb, opbygning<br />
af montrer, placering af podier, grafik, lys m.m. i samarbejde<br />
med museets udstillingstilrettelægger/kurator.<br />
Materiale/indhold<br />
Når en udstilling tilrettelægges, skal der tages stilling til en hel række<br />
af overordnede spørgsmål. Hvad er det for genstande eller værker,<br />
der skal udstilles? Er det design, kunsthåndværk, maleri, skulptur eller<br />
installation?<br />
Hvad er udstillingens idé eller koncept?<br />
En udstilling tager udgangspunkt i fastlagte rumlige rammer.<br />
Rummet og disponeringer i rummet betyder meget for, hvordan en<br />
udstilling opleves.<br />
Kronologi – tidslig ordning<br />
Traditionelt har museer arbejdet med en stram kronologisk orden.<br />
Det kan være oplagt i visse sammenhænge, men det er også muligt at<br />
lade historiske værker mødes med nutidige ud fra en fælles tematik<br />
eller problemstilling. Herved er det muligt, at nutiden kommer til at<br />
kaste lys over fortiden og fortiden over nutiden. Med andre ord er der<br />
mange måder at forholde sig til den tidslige ordning på.<br />
Rumlig organisering<br />
Oplevelsen af udstillingens rumlige organisering angår både selve<br />
museumsbygningen og udstillingsrummet. Udstillingsmediet er rumligt<br />
– objekterne præsenteres i en udstillingsscenografi, der danner<br />
den fortællende ramme for de udstillede værker eller genstande.<br />
Alle udstillede genstande forholder sig til udstillingsrummet,<br />
der altid vil kunne understøtte, uddybe eller modsige udstillingens tematik<br />
eller fortællende ramme.<br />
Rumlig koreografi<br />
Hvordan skal den besøgende bevæge sig gennem udstillingen? Er der<br />
en fastlagt rute, eller er udstillingen bygget op uden – måske som en<br />
labyrintisk opstilling?<br />
Med en fastlagt rute er det nemmere at opbygge en formidling<br />
18 www.skoletjenesten.dk
i form af en introduktionstekst og tekster, der løbende uddyber og udvider<br />
emnet. Er udstillingsruten ikke fastlagt, skal formidlingen tilrettelægges<br />
derefter.<br />
Udstillingsdesign<br />
At skabe en udstilling er i høj grad også at skabe en sammenhængende<br />
rumlig oplevelse. Hvordan fortæller man om udstillingens<br />
emne eller problematik ved hjælp af interiørkonstruktioner, og hvilke<br />
former for podier eller montrer benytter man sig af? Og skal man<br />
overhovedet benytte sig af montrer og podier? Hvad betyder det for<br />
oplevelsen af genstande, at de sættes <strong>bag</strong> glas frem for at stå frit?<br />
Hvordan kan man sikre genstandene mod tyveri og berøring, hvis de<br />
ikke er <strong>bag</strong> glas?<br />
19. Den permanente<br />
udstilling<br />
„Utopi og Virkelighed<br />
i det <strong>20</strong>. århundredes<br />
design<br />
og kunsthåndværk“<br />
på Kunstindustrimuseet.<br />
Billedet<br />
viser et udstillingsrum,<br />
der tematiserer<br />
„farten og langsomhedensformer“.<br />
Foto: Oncotype.<br />
(Fra Kunstindustri -<br />
museets hjemmeside).<br />
<strong>20</strong>. Fra design -<br />
studiet på Kunst -<br />
industrimuseet.<br />
Her er sat fokus på<br />
materialer, og genstande<br />
kan tages<br />
ned fra hylderne<br />
for en nærmere<br />
undersøgelse af<br />
genstandens<br />
materiale, form og<br />
produktionsform.<br />
Foto: Oncotype. (KIM).<br />
19 www.skoletjenesten.dk
Hvilken målgruppe har udstillingen?<br />
For at kunne skabe en udstilling er det vigtigt at vide, hvem det er,<br />
man forestiller sig vil se udstillingen. Har den en bred målgruppe eller<br />
en smal?<br />
Er udstillingen for børn eller familier?<br />
Er den for unge?<br />
Er den for ældre?<br />
Andre spørgsmål er, om den er for trendsættere, for professionelle<br />
kunsthåndværkere og designere, for håndværkere, fabrikanter eller<br />
ansatte i virksomheder, for „gør det selv“ folket eller andre?<br />
Og hvorfor?<br />
Er det velegnet for undervisning af gymnasier, tekniske skoler, håndarbejdsseminarier<br />
med mere?<br />
Henvender den sig til publikum i form af udstillingsarkitektur, tekster,<br />
katalog m.m.?<br />
Virker den elitær: gør den brug af akademisk sprog? Og/eller<br />
henvender den sig til et publikum med en stor forhåndsviden?<br />
Eller er den bred og demokratisk: introduceres kunstnere/designere<br />
eller emne på en måde, der forstås af det uindviede publikum?<br />
Er den fagligt seriøs? Er den underholdende? Er den kommerciel? Har<br />
udstillingen reklamekarakter – glat og overfladisk salgskarakter?<br />
Markedsføring<br />
I dag er museerne i høj grad nødt til at markedsføre deres udstillinger.<br />
Publikum skal jo vide, at de er der. Man kan lave reklamer for<br />
dem i tv, radio eller aviser, eller man kan bruge museets egen hjemmeside.<br />
Eller man kan opsætte plakater eller bannere i det offentlige<br />
rum.<br />
21. Børn til work -<br />
shop på Kunst -<br />
industrimuseet.<br />
Foto: Rikke Rosenberg.<br />
<strong>20</strong> www.skoletjenesten.dk
UDSTILLINGSTYPER<br />
For at lave en udstilling skal der fremstilles et udstillingskoncept. I<br />
konceptet sættes der fokus på, hvilket indhold udstillingen skal have.<br />
Dette koncept danner også tit udgangspunkt for den fundraising, der<br />
skal til for at producere udstillingen.<br />
Det overordnede tema og fortællingen samt kuratering og udvælgelse<br />
af genstande vil også have stor betydning for udstillingens design.<br />
Udstillingsarkitekten/-designeren må tage stilling til, hvordan udstillingens<br />
formgivning skal være med til at formidle tema og fortælling.<br />
Hun må vide, hvor mange genstande der skal indgå, og hvor store de er,<br />
for at kunne disponere rumligt. Hertil kommer, hvordan tekst, lyd, billeder,<br />
brugerinteraktion m.m. skal indgå i den rumlige plan.<br />
Det er derfor vigtigt at analysere de rum, som en udstilling skal udfolde<br />
sig i. Selvom et rum er tømt for genstande, er det sjældent neutralt.<br />
Der er ofte en række betydninger og stemninger, der knytter sig<br />
til rummet, som kan udnyttes – eller rummet kan omskabes ved at<br />
opbygge et „iscenesat rum i rummet”. Og så er det vigtigt, at udstillingsinventaret:<br />
montrer, podier, plancher, videoskærme m.m., spiller<br />
sammen med rummet.<br />
At skabe udstillinger er et samarbejde mellem en række forskellige<br />
fagfolk, f.eks. kuratorer, formidlere, udstillingsarkitekter, udstillingsassistenter,<br />
tømrere, snedkere, lys-, lyd- og it-teknikere, grafikere m.fl.<br />
Udstillingsopbygning<br />
På et museum skelnes der mellem:<br />
1) udstillinger af permanente samlinger<br />
2) særudstillinger<br />
Udstillingstyper<br />
Der findes mange forskellige udstillingsformer og -typer.<br />
Her gives en række eksempler:<br />
Den aktuelle udstilling sigter på at vise den nyeste udvikling indenfor<br />
et givet felt.<br />
Den monografiske udstilling har til formål at vise en enkelt designers<br />
eller kunsthåndværkers oeuvre eller dele af hans/hendes produktion.<br />
Her lægges ofte fokus på designerens skaberevne, kunstneriske og<br />
tekniske processer og værkernes relationer.<br />
21 www.skoletjenesten.dk
Den monografiske udstilling sættes sjældent ind i en større stilhistorisk/emnebaseret<br />
kontekst. Den knytter på flere måder an til kunsthistoriske<br />
analyser af biografisk karakter. Eksempler på monografiske<br />
udstillinger er „Matisse – et nyt liv“ på Louisiana <strong>20</strong>05 og udstillingen<br />
om designeren Torben Skov på Kunstindustrimuseet <strong>20</strong>07.<br />
Den stilistiske udstilling sætter fokus på den historiske udvikling af<br />
stilmæssige udtryk. Hver periode har visse stilmæssige kendetegn,<br />
som skiller den fra andre perioder. En og samme kunstner kan også<br />
producere objekter eller værker, der er stilmæssigt forskellige. Et eksempel<br />
på en stilistisk udstilling er „Impressionismen og Norden“ på<br />
Statens Museum for Kunst <strong>20</strong>03.<br />
Periodeudstillingen sætter kunst, design eller kunsthåndværk ind i en<br />
bredere historisk, social og politisk sammenhæng og vil ofte præsentere<br />
flere stilarter samtidig. Et eksempel er Kunstindustrimuseets<br />
permanente udstilling „Kunst og håndværk“ om perioden 1880-1910.<br />
Den kontekstuelle udstilling sætter tingene i sammenhæng med f.eks.<br />
politiske, sociale, tekniske eller historiske udviklinger.<br />
22. „Over alle grænser<br />
– Kunst og<br />
håndværk 1880-<br />
1914“. Permanent<br />
udstilling på Kunst -<br />
industrimuseet, der<br />
sætter fokus på en<br />
periode.<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
23. Arne Jacobsens<br />
ur i udstillingen<br />
„Utopi og virkelighed“<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
22 www.skoletjenesten.dk
Kunstindustrimuseets udstilling „Utopi og virkelighed i det <strong>20</strong>. århundredes<br />
design og kunsthåndværk“ kan ses som en sådan kontekstuel<br />
udstilling. Med sin mangfoldighed af genstande, plancher, filmstills,<br />
citater m.m. lægger den vægt på at skabe en åben kontekst omkring<br />
de udstillede genstande. Udstillingen udfordrer øjet og tanken<br />
og opfordrer den enkelte besøgende til aktivt at tage del i forståelsen<br />
af de mange forskellige historier og problematikker, som formgivningen<br />
i det <strong>20</strong>. århundrede rummer. Et udvidet designbegreb, med fokus<br />
på de processuelle og skabende kræfter i forbindelse med formers tilblivelse,<br />
er således både en præmis for udstillingens konkrete scenografering<br />
og for den besøgendes oplevelse af samme.<br />
24. Stolerække i<br />
udstillingen „Utopi<br />
og virkelighed i det<br />
<strong>20</strong>. århundredes<br />
design og kunsthåndværk“.<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
25. Poprummet i<br />
udstillingen „Utopi<br />
og virkelighed“ på<br />
Kunst industri -<br />
museet.<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
23 www.skoletjenesten.dk
Kunstnersammenslutninger består af en række kunstnere, der i fællesskab<br />
arrangerer en ofte årligt til<strong>bag</strong>evendende udstilling. På Kunstindustrimuseet<br />
vises eksempelvis indkøb af „Kunstnersammenslutning<br />
af 14. august”. På Kunsthal Charlottenborg har der i <strong>20</strong>07 været<br />
en strid i forhold til de gamle kunstnersammenslutninger, der gennem<br />
en meget lang periode har præget stedet. På Charlottenborg hav de<br />
kunst nersammenslutninger som Corner og Grønningen i mange år<br />
fast kunnet leje sig ind. Men i <strong>20</strong>07 blev det besluttet, at Charlottenborg<br />
skulle være en international kunsthal med store, såkaldt kuraterede<br />
udstillinger, dvs. udstillinger hvor en kurator sammensætter en<br />
tematisk udstilling med flere kunstnere. Nogle mener altså, at tiden<br />
er løbet fra den specielle udstillingsform, mens andre holder fast i det<br />
specifikt danske, som kunstnersammenslutningernes udstillinger udgør.<br />
Hvad mener du? Skal det være kunstnerne selv der skal<br />
skabe udstillingerne eller skal det være én kurator eller<br />
museet?<br />
Hvad taler for og imod de to måder at skabe udstillinger på?<br />
Den dramaturgiske totaludstilling arrangerer genstandene i kombinationer,<br />
der stimulerer forestillingsevnen, fantasien og virkeligheden.<br />
Et eksempel på en sådan udstilling er „Anna didn’t come home that<br />
night”, som var opsat af den amerikanske teaterinstruktør Robert<br />
Wilson på Kunstindustrimuseet i <strong>20</strong>00/01. På mange måder kan man<br />
se den dramaturgiske udstilling som et modstykke til mere gængse,<br />
systematiserede udstillingsformer. Man ønsker således at give genstandene<br />
mulighed for at rumme flere betydninger, og man arbejder<br />
med fortællingen og det fantasifulde som drivende faktorer.<br />
26. Wilson-udstillingen<br />
„Anna didn´t<br />
come home that<br />
night“ på Kunst -<br />
industrimuseet<br />
<strong>20</strong>01.<br />
Foto: Pernille Klemp/<br />
Ole Woldbye (KIM).<br />
24 www.skoletjenesten.dk
Da Robert Wilson iscenesatte Kunstindustrimuseets samling af kunsthåndværk<br />
og design på en ny og anderledes måde, skabte han 16 rum<br />
som tableauer, der alle havde en dramatisk scenografi, der mindede<br />
om den, man finder på et teater. På udstillingen blev alle sanser pirret,<br />
idet man blev mødt af lysdesign, lyde, musik, tekst, temperaturforskelle,<br />
farver, lugte, rumlige forløb og en 180 graders drejning af<br />
museets normale rumlige organisering. Hovedaktørerne var omkring<br />
500 ting, der optrådte i et på en gang urovækkende, magisk og humoristisk<br />
univers. På udstillingen kunne man blandt andet opleve en<br />
svævende engel, Adam og Eva i pap og perspektivkasse, et træ væltet<br />
ind ad vinduet, møbler der talte med hinanden, porcelænsfugle der<br />
27. Udstillings -<br />
opbygnings–<br />
værkstedsrum i<br />
„Anna didn´t come<br />
home that night“.<br />
Foto: Rikke Rosenberg.<br />
28. Bordopstilling<br />
til Alice i Eventyrlands<br />
teselskab.<br />
Foto: Pernille Klemp/<br />
Ole Woldbye (KIM).<br />
25 www.skoletjenesten.dk
sang duet som Maria Callas og Tom Waits og et teselskab arrangeret<br />
af Alice i Eventyrland.<br />
Udstillingen tog på teaterlignende vis udgangspunkt i en rammefortælling,<br />
der beretter om det sidste døgn i Annas liv, før hun rammes<br />
af en ulykke. Året er 1917. Anna har været til selskab, men vender aldrig<br />
hjem. Men hvad er der sket? Det var den besøgende, der måtte<br />
opklare mysteriet ved at søge efter spor.<br />
Med „Anna didn’t come home that night“ brød Wilson med alle<br />
de etablerede regler for, hvordan man bør udstille genstande. Han<br />
stiller sig kritisk over for museets trang til at afgrænse, kategorisere<br />
og katalogisere i et forsøg på at kunne fortælle en „objektiv“ og videnskabeligt<br />
korrekt fortælling om tingene.<br />
I Wilsons univers genvinder tingene en aura, dels fordi de optræder<br />
i nogle fantastiske drømmeagtige scenarier, dels fordi tingene<br />
taler og støder sammen. Gennem denne dialog og disse sammenstød<br />
skabes en åben udstilling, der giver os mulighed for egne associationer,<br />
erindringer, forundringer, forestillinger og eventyr, da den korrekte<br />
fortælling om tingene er sat på standby.<br />
Museologisk meta-udstilling: Et godt eksempel på en museologisk<br />
meta-udstilling er „Museum Europa”, der blev vist på Nationalmuseet<br />
i 1993. Det var en kulturhistorisk udstilling, som opererede med<br />
kunstneriske greb, en selvreflekterende udstilling over genstanden,<br />
samlingen og museet som europæisk fænomen fra renæssancen til<br />
vor tid. Den var inspireret af den franske filosof Michel Foucault (1926-<br />
1984), der var professor i „tankesystemernes historie“. I bogen Ordene<br />
og tingene (1966) viser Foucault, hvordan ordenssystemer, taksonomier<br />
og kategoriseringer i samfund hænger sammen i såkaldte<br />
29. Stole med stofbeklædninger<br />
og et<br />
væltet træ i „Anna<br />
didn´t come home<br />
that night”.<br />
Foto: Pernille Klemp/<br />
Ole Woldbye (KIM).<br />
26 www.skoletjenesten.dk
epistemer – historiske ordener. Disse ændrer sig over tid. Udstillingen<br />
viste, hvordan udvælgelses- og ordensprincipperne på museerne har<br />
ændret sig afhængigt af forskellige perioders epistemer. Ligeledes viste<br />
„Museum Europa”, at udvælgelses- og ordensprincipperne på<br />
museerne gennem tiden hverken har været neutrale eller eviggyldige,<br />
men derimod udtryk for en periodes særlige blik på verden.<br />
Den relationelle udstilling: I samtidskunsten arbejdes der med objekter/redskaber/handlinger,<br />
der griber aktivt ind i sociale og politiske<br />
strukturer. Den kunstneriske praksis som social interaktion og „social<br />
plastik“ har haft en stor indflydelse på politisk og social kunst i<br />
1960’erne og 70’erne og har haft en afgørende betydning for samtidskunstens<br />
udvikling fra 1990’erne til i dag. Idéen om kunst som det, Joseph<br />
Beuys kaldte „social skulptur”, har også haft en afsmitning på,<br />
hvordan man han tænkt udstillinger.<br />
Den relationelle udstilling står i modsætning til forestillingen<br />
om en udstilling i „The White Cube“ – „den hvide kubes æstetik”.<br />
„Den hvide kube“ er tænkt som det ultimative udstillingsrum: neutralt,<br />
renset og frit for det omgivende samfunds kaos og uro. Den opfattelse<br />
er siden blevet stærkt omdiskuteret, f.eks. er udstillingsrummet<br />
blevet kritiseret for at være tæt forbundet med det modernistiske<br />
kunstsyn, hvor kunsten forstås som et afsluttet projekt, der er ophøjet<br />
og ikke direkte står i forbindelse med virkeligheden. Den hvide kube<br />
inkarnerer en række regler, uskrev ne som nedskrevne, der dikterer<br />
vores opførsel i og brug af et sådant rum.<br />
30. Et White Cube<br />
Galleri, Fondation<br />
Beyeler, Riehen/<br />
Basel.<br />
Foto: Robert Bayer, Basel.<br />
27 www.skoletjenesten.dk
Med avantgarden og 1960’ernes kunst blev denne hvide kubes æstetik<br />
udfordret af nye udtryksformer som land art, stedsspecifik kunst<br />
og design, der ikke skulle præsenteres i museernes eller galleriernes<br />
hvide kuber. Det var kunst, der arbejdede med landskabet (land art)<br />
eller var skabt til bestemte steder (stedsspecifik kunst) eller genstande,<br />
der blev brugt i dagligdagen (design).<br />
Stedsspecifik kunst er kunst, som ikke kan præsenteres på et<br />
museum, og herved ikke indgår i den museale institutionalisering.<br />
Den relationelle æstetik, som særligt 1990´ernes kunstnere,<br />
men også designere har praktiseret, gør ligeledes op med forestillingen<br />
om udstillingsrummet som en „white cube”.<br />
Det ses eksempelvis i flere af de udstillinger, som kunst- og designgruppen<br />
Bosch & Fjord har skabt. De arbejder i krydsfeltet mellem<br />
socialt design, skulptur, funktion, arkitektur og performance. Bosch<br />
& Fjord skabte i <strong>20</strong>04 udstillingen „Omstilling“ i Kunsthallen Nikolaj,<br />
hvor de satte fokus på udstillingsstedet som arbejdsplads. Det vil<br />
sige, at de viste, hvad der foregår i Kunsthallen Nikolaj <strong>bag</strong> <strong>facaden</strong>.<br />
De ansatte blev flyttet ud af deres kontorer, og bygningens oprindelige<br />
kontorlokaler, gange og depotrum stod tomme og var i udstillingsperioden<br />
tilgængelige for publikum. Imens var de ansatte på interimistisk<br />
vis blevet installeret i udstillingsbygningens Øvre Galleri og<br />
udgjorde kernen i udstillingen. Under udstillingen udvikledes 10 dogmer<br />
om den gode arbejdsplads i kritisk dialog med Anders Bjerre fra<br />
Institut for Fremtidsforskning, medarbejderne i Kunsthallen Nikolaj,<br />
34. Udstillingen<br />
„Omstilling“ i Kunsthallen<br />
Nikolaj <strong>20</strong>04.<br />
Foto: Bosch & Fjord.<br />
28 www.skoletjenesten.dk
Center for New Ways of Working (Alexandra Instituttet), Ivar Moltke<br />
fra COWI, Marianne Møller Pedersen fra Københavns Kommune og<br />
Steen Enrico Andersen fra PLH Arkitekter.<br />
Her er tale om en form for „relationel æstetik“, der blev formuleret<br />
af den franske kurator og kunstteoretiker Nicolas Bourriaud,<br />
som dermed satte ord på en kunstform, hvor dialogen og kommunikationen<br />
med publikum står i centrum.<br />
Bosch & Fjords kunst/design lægger sig et sted i kunstens sociale<br />
felt. De skaber det, man kunne kalde „socialt design”.<br />
Afrunding<br />
Der findes altså mange forskellige udstillingsformer, der kan præsentere<br />
kunsthåndværk og design på forskellige måder. Hver udstillingsform<br />
perspektiverer genstandene på en særlig måde og henvender<br />
sig til forskellige målgrupper.<br />
35. Udstillingen<br />
„Omstilling“ i<br />
Kunsthallen Nikolai<br />
<strong>20</strong>04.<br />
Foto: Bosch & Fjord.<br />
29 www.skoletjenesten.dk
ANDRE FUNKTIONER PÅ ET MUSEUM<br />
– der har betydning for publikum<br />
Kunstmuseet/kunstinstitutionen som dannelsescenter<br />
og alternativt læringsrum<br />
I de seneste år har vi været vidne til radikale forandringer i opfattelsen<br />
af museumsbegrebet. Den patos og ophøjethed, som museet traditionelt<br />
har været forbundet med, er aftagende. En af årsagerne til<br />
dette er, at man har styrket indsatsområder som formidling og under -<br />
visning. <strong>Museet</strong> har traditionelt stået for formidling af såkaldt „objektiv<br />
viden”, uantastelige sandheder og værdier. Hertil har bl.a. sociologer,<br />
antropologer og politologer påpeget, at et museum altid er i spil<br />
med nye kunstneriske paradigmer og fortolkninger, politiske, pædagogiske<br />
og sociologiske forståelsesrammer og sidst, men ikke mindst,<br />
økonomiske.<br />
I dag arbejder mange museer på at udvikle forskellige læringstilbud,<br />
som motiverer både krop og intellekt og henvender sig til<br />
et socialt, etnisk og kulturelt differentieret publikum.<br />
Den engelske museolog Eilean Hooper-Greenhill, der er lektor ved<br />
University of Leicester, kæmper for, at „ … museerne skal ændre sig<br />
fra at være statiske udstillingshaller for genstande til at blive proaktive<br />
læringscentre for mennesker.“ (Eilean Hooper-Greenhill, What is a<br />
Museum, <strong>20</strong>04).<br />
Denne udvikling er i høj grad skudt i gang. <strong>Museet</strong> har siden<br />
oplysningstiden haft en pædagogisk og „opdragende“ funktion. <strong>Museet</strong><br />
er et barn af oplysningstiden og skulle oprindeligt underminere de<br />
religiøse doktriners autoritet. Stat og kirke blev adskilt, troen blev et<br />
individuelt anliggende. <strong>Museet</strong> skulle rumme samfundets højeste værdier<br />
– og være et sted, der konserverede kollektiv hukommelse. Denne<br />
type museum byggede ofte på en opfattelse af de besøgende som<br />
mangelfulde, som tomme kar, der skulle fyldes.<br />
Museernes holdning var, at museumsgæsterne kom for at erhverve<br />
noget, de ikke havde i forvejen, nemlig dannelse, vejledning og<br />
viden. <strong>Museet</strong> skulle altså både danne, uddanne og oplyse, men også<br />
opdrage.<br />
I dagens museum tager man den besøgende op til fornyet<br />
overvejelse. Traditionelle udstillingsmetoder nytænkes, og museet<br />
fokuserer i højere grad på en pædagogik, der inddrager et differentieret<br />
publikum. I undervisningssammenhæng arbejdes der med dialog<br />
og aktive læringsprocesser som skitsetegning, proces-skrivning eller<br />
workshop-forløb.<br />
30 www.skoletjenesten.dk
I <strong>Danmark</strong> har Skoletjenesten siden 1970’erne sat fokus på at skabe<br />
læring for børn og unge på de store danske museer på Sjælland. Gennem<br />
årene har flere og flere museer oprettet en skoletjeneste.<br />
I takt med at museet ikke blot har villet belære publikum, men<br />
inddrage dem og inkludere deres viden, er der opstået et nyt forskningsfelt<br />
i form af visitors studies, der er en hel disciplin ved flere universiteter<br />
i England, Holland og USA. Her fokuseres der på, hvorfor<br />
publikumsundersøgelser i museet er relevant. Forskningsfeltet undersøger<br />
hovedsageligt, „ (…) hvem, der går på museum, og hvad de<br />
får ud af deres besøg, men også hvorfor bestemte befolkningsgrupper<br />
ikke går på museum.“<br />
Disse publikumsundersøgelser finder også sted i <strong>Danmark</strong>.<br />
Museumsbutik<br />
På de fleste museer sammentænkes museumsbutikkens udvalg med<br />
de eksisterende samlinger og udstillinger. I butikken kan der købes<br />
37. Gymnasieklasse<br />
modtager undervisning<br />
på Kunstindustrimuseet<br />
og skitserer.<br />
Foto: Oncotype.<br />
(Fra Kunstindustri -<br />
museets hjemmeside).<br />
36. Kunstindustrimuseets<br />
butik sælger<br />
kunsthåndværk<br />
og design samt<br />
bøger og postkort,<br />
der relaterer sig til<br />
museets genstandsfelt.<br />
Foto: Pernille Klemp,<br />
Kunstindustrimuseet.<br />
31 www.skoletjenesten.dk
plakater, postkort, bøger og designgenstande. Et besøg i museumsbutikken<br />
hører for mange mennesker med til et museumsbesøg. Butikken<br />
kan ses som en form for populær formidling med et vist kommercielt<br />
islæt.<br />
Det digitale museum<br />
Kombinationen af museumsformidling og digitale medier<br />
bliver i disse år opdyrket på de danske museer. Museerne<br />
satser på at være steder, der åbner for digitale<br />
objekter, virtuelle samlinger og online-udstillinger. Udbredelsen<br />
af internettet har givet anledning til begreber<br />
som onlinemuseum, cybermuseum og webmuseum, der<br />
har rumlige associationer til en museumsbygning. Et<br />
eksempel på et digitalt museumsprojekt er Thorvaldsens<br />
Museums virtuelle udvidelse, kaldet Tilbygningen.<br />
<strong>Museet</strong> havde ikke mulighed for at udvide fysisk, så det<br />
måtte derfor ske på en anden måde. Den digitale designgruppe<br />
Oncotype vandt idékonkurrencen om udvidelsen,<br />
og i marts <strong>20</strong>06 „stod“ den virtuelle tilbygning færdig på<br />
internettet.<br />
Oncotype har skabt et formidlingssite/tilbygning,<br />
hvor forskellige formidlingsformer understøtter hinanden<br />
som indgang til forståelse af Thorvaldsen, hans kunst og hans<br />
museum. Som bruger bliver man præsenteret for både faktuelle, fiktive<br />
og kreative indgange til stoffet. Man kan selv sammensætte disse<br />
efter temperament og interesse og dermed skabe sin egen sammenhængende<br />
fortælling. I det digitale værksted, som foregår på museet,<br />
producerer eleverne digitale billeder i samarbejde med en professionel<br />
kunstner. Eleverne kan publicere resultaterne af deres arbejde i et<br />
særligt rum på hjemmesiden, hvorfra de kan lave links til andre relevante<br />
rum. Elevernes bidrag integreres dermed i museets formidling,<br />
og aktiviteter i det fysiske museumsrum kan kombineres med de digitale<br />
formidlingsrum.<br />
Tekst: Rikke Rosenberg<br />
<strong>Layout</strong>: Kristin Wiborg/Skoletjenesten<br />
Det Danske Kunstindustrimuseum<br />
Bredgade 68, 1280 København K<br />
www.skoletjenesten.dk<br />
38. Oncotypes<br />
undervisningssite<br />
til Thorvaldsens<br />
Museum.<br />
Udstillet på en udstilling<br />
om Onco-<br />
types digitale projekter<br />
på Kunst -<br />
industrimuseet<br />
<strong>20</strong>07.<br />
Foto og layout: Oncotype.<br />
32 www.skoletjenesten.dk