Rokoko og subkulturer - Designmuseum Danmark
Rokoko og subkulturer - Designmuseum Danmark
Rokoko og subkulturer - Designmuseum Danmark
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SUBKULTUR: IDENTITET OG<br />
SELVISCENESÆTTELSE<br />
Selviscenesættelsens enfant terrible –<br />
de unge, <strong>subkulturer</strong>ne<br />
Undervisningsmateriale<br />
for gymnasiet til<br />
udstillingen<br />
<strong>Rokoko</strong>-mania
Efter 1945 undergik de vestlige kulturer en gennemgribende<br />
forvandling, <strong>og</strong> fra 50‘erne begyndte ungdommen at fremstå i “egen<br />
ret”. De unges bestræbelser handlede nu bl.a. om deres egen tøjstil<br />
<strong>og</strong> ikke om en overtagelse af forældregenerationens. I London opstod<br />
i 60‘erne boutiquen, der med sit cross over mellem forskellige kunstneriske<br />
udtryk blev et vigtigt tegn i den stadigt ekspanderende visuelle<br />
kultur. Boutiquen fungerede som mødested, <strong>og</strong> shopping blev ikke<br />
kun et spørgsmål om tøj <strong>og</strong> accessories. Det brud med traditionen,<br />
som bl.a. boutiquen skabte, fik en ny livsstil til at kigge frem som en<br />
refleksion af samfundsomvæltningerne, kulminerende med ungdomsoprøret<br />
i 1968. For flere af boutiquerne i det, der blev benævnt<br />
som “Swinging London”, var målgruppen mænd, <strong>og</strong> de spillede en aktiv<br />
rolle omkring det skift i maskuliniteten, som fandt sted i disse år.<br />
Det var oprindeligt Teddy Boys, der som den første gruppe af unge<br />
mænd med deres pastiche over New Edwardians, som gennemsyrede<br />
overklassen i 1940’erne <strong>og</strong> 50’erne, forandrede shopping væk fra en<br />
“pige ting”. Stilen med fløjlskrave <strong>og</strong> smalle bukser blev efterhånden<br />
optaget af den unge arbejderklasse, <strong>og</strong> den draperede jakke/frakke<br />
fra Zoot-habitten blev føjet til. I 1967 var der i London 25 boutiquer<br />
med navne som “His”, “Mod”, “Male” <strong>og</strong> “Domino Male”. Denne markan -<br />
te periode, hvor bymiljø, kunst, musik <strong>og</strong> mode smelter sammen i ungdomskulturernes<br />
nye forskellige udtryk <strong>og</strong> bliver synlige i bybilledet,<br />
blev understøttet <strong>og</strong> båret frem af pop- <strong>og</strong> rockgrupper, som spillede<br />
ved åbningen af flere boutiquer. Popstjernerne viste sig i det nye tøj,<br />
hvor konceptet var: farvemættet, billigt, sjovt <strong>og</strong> reflekterede en stærk<br />
optagethed af historisk genopdagelse. I det berømte pladecover fra<br />
The Beatles “Sergeant Pepper” gennemspilles hele denne tematik i et<br />
virtuost kunstnerisk <strong>og</strong> historisk cross over.<br />
Trickle down and bubble up<br />
Tidligere var moden dikteret oppefra, som vi bl.a. kender det fra rokokoen,<br />
hvor adelens selviscenesættelse danner forbillede for borgerskabet,<br />
som kigger op <strong>og</strong> efterligner samfundets højere lag, så moden<br />
siver ned til de øvrige samfundslag, den såkaldte Trickle down–<br />
effekt (se evt. undervisningsmateriale om rokoko). Samme tendens<br />
ses <strong>og</strong>så i dag, hvor den danske kronprinsesse Mary bliver stilikon <strong>og</strong><br />
bringer bl.a. små jakker med lommer <strong>og</strong> kontrastsømme frem i modebilledet.<br />
Den modsatte bevægelse kaldes Bubble up, <strong>og</strong> genkendes<br />
i street style, gadestil. Her er det undergrunden, <strong>subkulturer</strong>ne, der<br />
leverer inspirationen til modedesignernes catwalk. Gennem <strong>subkulturer</strong>nes<br />
identitetsarbejde fremkom i særlig grad en markant forandring<br />
af tøj til mænd. Pop- <strong>og</strong> rockstjerner blev <strong>og</strong> bliver stadig i høj<br />
grad eksponenter for de subkulturelle stiltendenser, som i udgangspunktet<br />
så deres stil som bevidste tegn <strong>og</strong> udsagn, der stod i opposi-<br />
www.designmuseum.dk<br />
Engelske Teddy<br />
boys fra omkring<br />
1957.<br />
Cover på Beatles<br />
LP ”Sgt. Pepper’s<br />
lonely heart club<br />
band” fra 1967.<br />
2 www.skoletjenesten.dk
tion til det eksisterede samfund, <strong>og</strong> som i kraft af disse tegn eksponerede<br />
deres afvisning. Den stil, der fremkommer gennem <strong>subkulturer</strong>ne,<br />
kalder på dobbelte kommentarer <strong>og</strong> respons i medierne, positivt i<br />
modemagasiner <strong>og</strong> negativt i artikler, der ofte behandler <strong>subkulturer</strong><br />
som et socialt problem.<br />
Identitet som n<strong>og</strong>et fast?<br />
I dag har vi vide rammer for at skabe identitet, <strong>og</strong> vi er ikke i særlig høj<br />
grad bundet til traditionen. I Vesten råder vi over de økonomiske midler,<br />
der jævnligt kan ændre vores garderobe. Vi er d<strong>og</strong> <strong>og</strong>så i dag underlagt<br />
faktorer som køn, hudfarve <strong>og</strong> nationalitet, <strong>og</strong> de udstikker i<br />
n<strong>og</strong>en grad rammerne omkring vores identitet. Friheden til at vælge<br />
<strong>og</strong> konstruere sin egen identitet <strong>og</strong> sætte os i scene vil være afhængig<br />
af, i hvilket omfang vi oplever at have friheden til det. Rammerne omkring<br />
os vil ofte begrænse <strong>og</strong> udfordre vores muligheder for selvskabelse.<br />
I samfund, hvor klassedelingen stadig er funktionel, vil de subkulturelle<br />
tendenser <strong>og</strong> deres stil ofte være udtryk for en modkultur. Mange<br />
har prøvet at udfordre vores opfattelse af køn, <strong>og</strong> ofte er popstjerner<br />
banebrydende. Ikke mindst en musiker som David Bowie har leget<br />
med det andr<strong>og</strong>yne udtryk. Fra 60‘erne <strong>og</strong> frem blev unisex et<br />
mainstreamudtryk, hvor jeans <strong>og</strong> langt hår blandt de unge udgjorde<br />
uniformen til begge køn.<br />
Vi må konstatere, at identitet er en blandet størrelse. Dels sætter naturen<br />
en ramme, <strong>og</strong> dels vil både politiske, religiøse <strong>og</strong> kulturelle traditioner<br />
<strong>og</strong> konventioner fungere som en markør for udforskning af<br />
mulighederne.<br />
www.designmuseum.dk<br />
Den engelske punk-<br />
gruppe Sex Pistols,<br />
London i 1970erne.<br />
Den maskuline<br />
kvinde sangerinden<br />
Annie Lennox <strong>og</strong><br />
den feminine mand<br />
David Bowie som<br />
Ziggy Stardust i 1972.<br />
3 www.skoletjenesten.dk
Omvendt må man konstatere, at mange minoriteter i dag, hvis vi holder<br />
os til en vestlig ramme, netop viser deres særegenhed gennem<br />
stil <strong>og</strong> selviscenesættelse. I en ikke-vestlig ramme kan restriktioner<br />
<strong>og</strong> påbud om en bestemt klædedragt fastholde mennesker i rigide<br />
konventioner. Og alligevel opleves de måske meningsfulde for den enkelte?<br />
Omkring ungdomsoprøret var der ofte politiske signaler forbundet<br />
med udviklingen af en bestemt stil. Hippierne <strong>og</strong> blomsterbørnene gik<br />
klædt på én måde i løsthængende, mønstret <strong>og</strong> farvestrålende tøj, <strong>og</strong><br />
det politiske signal var her, som John Lennon udtrykte det: “Give peace<br />
a chance”.<br />
Punkbevægelsen, som fortsat synes at have betydning for unge i dag,<br />
iklædte sig iturevet, stramtsiddende sort tøj, <strong>og</strong> signalerede “NO FU-<br />
TURE”. På denne måde kan punkerne opfattes som en slags antihippier.<br />
Stilen pegede frem imod 80ernes krise med stor ungdomsarbejdsløshed<br />
<strong>og</strong> en begyndende puritanisme. Yuppierne indt<strong>og</strong> scenen<br />
med smart mærkevaretøj, frisørklipning <strong>og</strong> attachémappe, <strong>og</strong> de<br />
iscenesatte sig selv i den ny cafékultur som succeser, både i karrieresammenhæng<br />
<strong>og</strong> som individer. Gruppetilhørsforholdet synes her at<br />
være ren overflade à la Andy Warhol:”Look at the surface of my paintings<br />
and films and me… there is nothing behind it…”, d<strong>og</strong> tømt for den<br />
Warholske ironi.<br />
www.designmuseum.dk<br />
John Lennon <strong>og</strong><br />
Yoko Ono gik i<br />
seng for fred i<br />
7 dage 1969<br />
4 www.skoletjenesten.dk
Moderne kulturteori – Cultural Studies<br />
Fra 1964 <strong>og</strong> i årene efter opstod der i England et center for kulturstudier<br />
ved universitetet i Birmingham, det såkaldte “Centre for Contemporary<br />
Cultural Studies” (CCCS).<br />
Cultural Studies tager udgangspunkt i en antropol<strong>og</strong>isk kulturopfattelse,<br />
der beskriver, hvordan menneskelige livsmønstre <strong>og</strong> adfærdsformer<br />
kommer til at udtrykke bestemte værdier <strong>og</strong> bliver forankret i<br />
bestemte institutioner. Målet er at forbinde kultur <strong>og</strong> samfund <strong>og</strong> analysere,<br />
hvordan kulturelle udtryk <strong>og</strong> samfundsforhold virker ind på<br />
hinanden i en vedvarende dialektik.<br />
Efter 2. verdenskrig opstod der hos n<strong>og</strong>le, på grund af det stigende vareudbud<br />
<strong>og</strong> teknol<strong>og</strong>iseringen af hjemmet, en forestilling om, at klassesamfundet<br />
ville blive afskaffet. Cultural Studies forholdt sig kritisk<br />
til denne påstand, idet de påpegede, at fremkomsten af <strong>subkulturer</strong><br />
var en indikator for, at klassesamfundet fortsat eksisterer.<br />
Ganske vist har den herskende klasse fordelen med den lettere adgang<br />
til kultur, hvilket næsten fører til, at det er dem, der definerer,<br />
hvad kultur er. Omvendt mangler det etablerede den kreativitet, der<br />
opstår, når små grupper danner en ny autentisk livsform <strong>og</strong> ikke<br />
mindst stil.<br />
Subkulturer<br />
I beskrivelsen af <strong>subkulturer</strong> lagde Cultural Studies vægt på det enkelte<br />
subjekts individuelle muligheder for at ændre sine mulighedsbetingelser<br />
i vores vestlige kultur. I subkulturen omgås man de kendte<br />
varer på nye måder <strong>og</strong> skaber en ny autenticitet med egne regler <strong>og</strong><br />
autonomi. Subkulturerne eksponerer en kulturel modstand mod den<br />
dominerende kulturopfattelse, <strong>og</strong> stilen bliver det ydre udtryk for denne<br />
modstand.<br />
Den store medieinteresse, der i de sidste 50 år har været for ungdomskulturer,<br />
skyldes i øvrigt <strong>og</strong>så andre forhold, end at de er modstandskulturer.<br />
Den intensive optagethed af de unges kulturformer<br />
kan læses som en slags forskydning af usikkerhed <strong>og</strong> fremtidsangst.<br />
De unge har tiden for sig, det er dem, der skal overtage fremtiden.<br />
Derfor reagerer de mere følsomt <strong>og</strong> seism<strong>og</strong>rafisk på de kulturelle<br />
forandringsprocesser, <strong>og</strong> deres kulturer bliver et oplagt sted at orientere<br />
sig, hvis man vil vide, hvad vej udviklingen bevæger sig.<br />
www.designmuseum.dk<br />
5 www.skoletjenesten.dk
For <strong>subkulturer</strong>ne tjener stilen to formål: Identifikation med gruppen<br />
<strong>og</strong> afstandtagen til andre grupper, der kan være samtidige eller ligger<br />
lige før i tid. Subkulturerne fødes med et signal om afvisning af det eksisterende<br />
gennem dyrkelsen af et eller flere tegn, som en frisure eller<br />
et bestemt stykke tøj. Det er karakteristisk for <strong>subkulturer</strong>ne, at de<br />
veksler mellem at blive afvist, fordømt <strong>og</strong> kanoniseret. På forskellige<br />
tidspunkter <strong>og</strong> i forskellige medier behandles subkulturen på skift<br />
som en trussel mod den offentlige orden eller hånes som harmløst<br />
gøgleri. Dette gælder, så længe subkulturen yder modstand mod den<br />
etablerede kultur. Senere stivner originaliteten, <strong>og</strong> stilen overgår til<br />
det masseproducerede mainstream-tøj. De subkulturelle bevægelser<br />
er et underlag for bubble up-mekanismen <strong>og</strong> den mode, vi senere møder<br />
på catwalken.<br />
Biker-kulturen<br />
Forfatteren Paul E. Willis har påpeget, hvordan motorcyklen som<br />
objekt repræsenterer en subkultur, hvor de efterhånden hendøende<br />
arbejderværdier genskabes. Hos bikerne skaber motorcyklen en kon -<br />
kret <strong>og</strong> genkendelig egen-identitet. Ud fra en “fordummende” vare skabes<br />
en autentisk kultur, som bærer en kritik af samfundet i sig. Midt i<br />
hverdagslivet genskabes, når cyklen bestiges, gamle kendte værdier<br />
som maskulinitet <strong>og</strong> personligt mod i en ultimativ fremvisning. Små<br />
stiltræk, som at afskrive hjelm, briller <strong>og</strong> handsker, konstituerer det<br />
subkulturelle (Easy Rider). Faren skal ikke minimeres, mand dominerer<br />
maskine. Willis fastslår, at det kollektive er vigtigt i subkulturen.<br />
Individer i grupper får mulighed for at genkende deres sub jektivitet <strong>og</strong><br />
for at udfordre den undertrykkende magt.<br />
www.designmuseum.dk<br />
Filmen Easy Rider fra<br />
1969 af Peter Fonda<br />
med Dennis Hopper <strong>og</strong><br />
Terry Southern dyrker<br />
bikersubkulturen<br />
6 www.skoletjenesten.dk
Punk-stil som modkultur<br />
Punkkulturen markerer sin afvigelse i kraft af stil – i form af et særligt<br />
vareforbrug <strong>og</strong> en tydelig kropsdekoration.<br />
Punk er et eksempel på, hvordan stilen anvendes til at skabe muligheder,<br />
som subjektet ikke finder i de reelle livsvilkår. Identiteten omkodes,<br />
<strong>og</strong> der opnås indflydelse, selvstyre <strong>og</strong> i hvert fald en følelse af<br />
frihed. De kendte tegn omdefineres <strong>og</strong> indgår i nye betydninger, det<br />
som den franske antropol<strong>og</strong> Claude Lévi-Strauss kalder bricolage.<br />
Sikkerhedsnålen, en hverdagsgenstand, ophøjes til smykke, der leges<br />
med normer for kvindelighed <strong>og</strong> status, <strong>og</strong> der sker en afvisning af det<br />
omgivende samfunds forsøg på at udtrykke status ved at klæde sig<br />
pænt. Nylonstrømper sønderrives <strong>og</strong> bæres uden på bukserne. Frisurer<br />
<strong>og</strong> hårfarver fremstår som groteske hårskulpturer, f.eks. hanekammen,<br />
<strong>og</strong> subjektet giver ved sin fremtoning en fornemmelse af<br />
selvstyre <strong>og</strong> identitet.<br />
I symbolsk form forsøges samfundsvilkårene ændret på nærmest<br />
magisk vis. Tøjstil, attitude <strong>og</strong> det musikalske udtryk smelter sammen<br />
i en samfundsvrængende modkultur, som får sin reneste form i rockgruppen<br />
Sex Pistols. I øvrigt opstod gruppen på initiativ af Norman<br />
McLaren <strong>og</strong> modedesigneren Vivienne Westwood, hvis nyeste kreationer<br />
de var ment til at frembære på scenen, <strong>og</strong> hvis modebutik “SEX”<br />
på Londons King’s Road de var opkaldt efter. I det hele taget spillede<br />
Westwood en afgørende rolle i punkens fødsel, <strong>og</strong> der opstod ved bevægelsens<br />
start i London en spændende dialektik imellem “trickle<br />
down” <strong>og</strong> “bubble up.”<br />
Som andre <strong>subkulturer</strong> er punken uafvendeligt blevet opslugt af kommercielle<br />
interesser i mode <strong>og</strong> musik, vareliggørelsen har taget over,<br />
<strong>og</strong> protesten mistet sin oprindelige kraft. Også punken ender sit liv på<br />
catwalken <strong>og</strong> i modemagasinerne.<br />
Alligevel er punk måske den stilretning i nyere tid, der har forandret<br />
verden mest radikalt med sin postmoderne brug af stilistisk inspiration<br />
fra alle mulige kilder. Nutidens tøjstil læner sig op ad punken i vores<br />
bestræbelser på at kombinere det, der normalt ikke passer sammen,<br />
<strong>og</strong> gøre det på en måde, der understreger vores personlige, ikkeprofessionelle<br />
stilfornemmelse.<br />
www.designmuseum.dk<br />
Unge punkere med<br />
karakteristiske<br />
frisurer <strong>og</strong><br />
beklædning<br />
Vivienne Westwood<br />
viser gademode i<br />
Londons Creative<br />
subkulturelle miljø<br />
I 1970erne<br />
7 www.skoletjenesten.dk
Hvordan skabes identitet?<br />
Hvordan ser det ud i dag? Hvem skaber identiteten, <strong>og</strong> hvem formidler<br />
tidens idealer <strong>og</strong> bliver trendsættere?<br />
Vi er vidne til en celebrity-kultur, hvor det at “være på” <strong>og</strong> iscenesætte<br />
sig selv bliver det altafgørende projekt, jævnfør tidens globale fænomen<br />
“X-faktor”. Allerede i 1960‘erne introducerede Andy Warhol<br />
ironisk begreber, der legede med identiteten, som “Fifteen minutes of<br />
fame” <strong>og</strong> “I am a machine”.<br />
Samtidig ser vi en stor underskov af forskellige subkulturelle grupperinger.<br />
Som tidligere gennem historien definerer <strong>subkulturer</strong>ne sig<br />
ved hjælp af musik, attituder, beklædning <strong>og</strong> spr<strong>og</strong>. Den svensk-bosniske<br />
fodboldspiller Zlatan Ibrahimovic er et aktuelt eksempel på en<br />
underd<strong>og</strong>, der forvandles til kendis, ikke mindst ved at iscenesætte sig<br />
selv med baggrund i sin egen kulturelle <strong>og</strong> spr<strong>og</strong>lige identitet.<br />
I spillet mellem identitet, selviscenesættelse <strong>og</strong> mode ser vi i de nutidige<br />
trends, hvordan man som i rokokoen bølger hæsblæsende frem<br />
<strong>og</strong> tilbage mellem det alvorlige, det legende, det kommenterende, det<br />
afvisende <strong>og</strong> det fordømmende. Mere end n<strong>og</strong>ensinde bliver kardinalspørgsmålet<br />
i kulturen: Er det hot eller not!<br />
■ I dag vil n<strong>og</strong>le påstå, at vi lever i forbrugskulturens katedral, et<br />
kæmpemæssigt supermarked, hvad angår stil. Mange vil hævde,<br />
at i dag er alt tilladt? Hvad siger du?<br />
■ I dag er vi alle casuals, afslappede, men med de rigtige mærker,<br />
eller … ?<br />
■ Hvordan “dresser du op <strong>og</strong> ned”?<br />
■ Hvilken indflydelse har pr<strong>og</strong>rammer som X-faktor på de unges<br />
selviscenesættelse?<br />
8
Litteraturliste<br />
Swinging Sixties, V&A Publications, South Kensington, London, 2006.<br />
F<strong>og</strong>g, Marianne: Boutique: A´60s Cultural Phenomenon, Mitchell Beazley,<br />
London, 2003.<br />
Foucault, Michel: “Retten til døden <strong>og</strong> magten til livet” i Viljen til viden.<br />
Seksualitetes historie 1 (1976), Det lille forlag, 1998.<br />
Hebdige, Dick: Subculture: The Meaning of Style”, Routledge, London,<br />
New York, 1979.<br />
Laustsen, Helle: “Swinging London”, Fri emneopgave, Design tilvalg,<br />
KUA, 2004.<br />
Nelson, Cary-Treichler, Paula & Grossberg: Culture Studies: An introduction,<br />
Routledge, 1992.<br />
Polhemus, Ted: Street Style, Thames and Hudson, London 1997.<br />
Willis, Paul E.: ”Profanity and Creativity” <strong>og</strong> “The motor-bike”,<br />
Profane Culture, Routledge, 1978.<br />
Tekst udarbejdet af Helle Laustsen, Skoletjenesten,<br />
<strong>Designmuseum</strong> <strong>Danmark</strong><br />
Layout: Kristin Wiborg/Skoletjenesten<br />
www.designmuseum.dk<br />
www.skoletjenesten.dk<br />
9