Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Side 87<br />
ogsaa i hans maaske ypperste Madonna-Relief, den skønne Sølvplakette i Køln. Den<br />
dybe Ensomhedsfølelse, der giver Indtrykket af det Storladne, er hvad <strong>Michelangelo</strong><br />
alt i dette Ungdomsværk bringer med af sit eget.<br />
Man har tænkt sig, at Glorien, som her undtagelsesvis er anbragt om Madonnas<br />
Hoved, kunde tyde paa, at Arbejdet har været bestemt til Fædrenehjemmet som en<br />
forsonende Gave. Det er en smuk Tanke og ikke usandsynlig. da vi véd, at Nevøen<br />
Leonardo arvede Madonna ved Trappen og senere forærede Værket til Storhertug<br />
Cosimo, fra hvis Efterladenskaber det 1617 vendte tilbage til Casa <strong>Buonarroti</strong>.<br />
Dette er det første Værk, fra hvilket ikke alene <strong>Michelangelo</strong>'s Teknik, men hans<br />
Aand slaar os i Møde. Det minder i sit inderste Væsen ikke om nogen anden Kunstner<br />
i Verden.<br />
I Madonnas Omgivelser er der imidlertid Træk, som mildner Indtrykket og henleder<br />
Tanken paa Datidens florentinske Dagligliv, hvor stærkt stiliseret end det Dagligdags<br />
er. Trappen, ved hvilken Madonna sidder, gaar omtrent lodret i Vejret, sikkert nok for<br />
at lade Linjerne svare til den hellige Moderskikkelses ranke Holdning. Men samtidigt er<br />
den tænkt som Stentrappen op til et Landsted udenfor Firenze. Øverst paa den bøjer<br />
en lidt større, rask Dreng sig ud for i Forening med en anden at ophænge et Tæppe<br />
paa Muren, maaske for at beskytte Moder og Barn imod Træk. Endnu et Par ganske<br />
smaa Drenge er let anlagte i Omrids paa Trappens øverste Trin. Disse Børn giver<br />
Reliefet et ualmindeligt Element af naiv Livsglæde. Dog det beherskes helt af den ædle<br />
Værdighed, der udgaar fra den høje Madonna i Profil.<br />
11<br />
Efter Lorenzo's Død i April 1492 havde <strong>Michelangelo</strong> opgivet sin Bopæl I Palazzo<br />
Medici og var vendt tilbage til sit Fædrenehjem. Han følte sig saa nedslaaet, at han<br />
i mange Dage var ude af Stand til at tage sig noget for. Hidtil havde han i Valget af<br />
sine Æmner mest ladet sig bestemme af Lorenzo's Ønsker. Nu maatte han genvinde<br />
sit Sinds Ligevægt ved at arbejde paa egen Haand.<br />
Af Lyst til at udføre en Marmorfigur i mer end menneskelig Størrelse tilkøbte han<br />
sig for en billig Penge en Marmorblok, der længe havde ligget hen prisgivet Vind og<br />
Vejr. Han vilde gøre en Hercules ud af den. Hans Lærer Bertoldo havde jo udført saa<br />
mangen Hercules i Statuette-Format; thi Hercules var Florentinerne kær; han fandtes<br />
i Byens Vaaben som den Heros, der var dens Sindbillede.<br />
Dog bortset derfra, da Kraft mer end Ynde var det Ejendommelige for <strong>Michelangelo</strong>'s<br />
Væsen, er det ikke underligt at en Statue af Hercules blev hans første. Vasari kalder<br />
den beundringsværdig (cosa mirabile). Den blev købt af en Strozzi og stod indtil 1530,<br />
da Florents blev belejret og erobret af Pave Clemens' Hær, i Palazzo Strozzi's Gaard.<br />
Paa den Tid solgte Filippo Strozzi's Forvalter, Agostino Dini, den til Giovanni Battista<br />
Palla, en nær Ven af <strong>Michelangelo</strong>, der indkøbte Antiker og samtidige Kunstværker for<br />
Francois den Første. Saa ledes kom Hercules-Statuen til Frankrig, hvor den endnu i<br />
det 18. Aarhundredes Begyndelse stod i Jardin de l'Estang i Fontainebleau. Den blev<br />
fjernet derfra i 1713, og er derefter forsvunden - et Tab, hvis Betydning maa anslaas<br />
højt, da vi dermed har mistet <strong>Michelangelo</strong>'s første Forsøg paa at fremstille en Halvgud<br />
og Heros.<br />
Efter en usikker Formodning af Adolf Bayersdorfer er en Hercules i en af<br />
Boboli-Havens Nicher en formindsket Efterligning af den tabte. Den holder i venstre<br />
Haand Hesperidernes Æble, omfatter med den højre Køllen, ad hvilken Fingrene glider<br />
ned. Der er i Benenes Stilling, Hovedets Drejning og det truende Blik noget, der maaske<br />
varsler om David, men neppe mere end der bebuder David i en Statuette af Bertoldo.