Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 62<br />
og offenlige Fornøjelser af sine Paver, var forbitret over Cardinalernes Valg og rasede<br />
imod Munkepaven.<br />
Hadrian ankom, beholdt sit Navn, blev Adriano den Sjette, havde taget sin gamle<br />
Husbestyrerinde med, og udførte sin Embedsgerning paa samme prunkløse Maade,<br />
der havde betegnet hans Færd i Holland og Spanien.<br />
Hans Regeringstid, der falder udenfor Renæssancens Grundvæsen, var kun<br />
en Episode, men ligesom et Forbud paa den strenge og mørke Aandsretning,<br />
Contrareformationen vilde medføre. Adriano forargedes højligt over de nøgne<br />
Skikkelser paa <strong>Michelangelo</strong>'s Loft i Sistina, og han tilhyllede sit Ansigt, da han stod<br />
overfor den beundrede Laokoonsgruppe.<br />
Da han oplevede de tyrkiske Vaabens begyndende Held, attraaede han Fred<br />
imellem de kristne Stater og holdt sig neutral i Striden mellem Frants den Første og Karl<br />
den Femte. Efterretningen om Tyrkernes Erobring af Rhodos gjorde dybt Indtryk paa<br />
ham. Han betragtede ikke blot Ungarn, men Italien og Rom som truet. Han forsøgte<br />
med den tyrkiske Fare for Øje at mægle, og henvendte sig til Kong Francois. Han vilde<br />
stræbe at afbøde de tyske Reformatorers Angreb og afvæbne dem ved Afskaffelse af<br />
Misbrug i Romerkirken.<br />
Men Erobringen af Rhodos havde intet Indtryk gjort paa den franske Konge, og<br />
Reformbevægelsen i Tyskland lod sig ikke bringe til Ro (Leopold v. Ranke: Die<br />
römischen Päpste, Band 1).<br />
11<br />
Da Adrian i September 1523 døde, var Giulio af Medici den eneste mulige Pave. Han<br />
havde allerede havt stor Indflydelse under Leo som under Adrian, og han besteg nu<br />
Pavetronen under Navn af Clemente den Syvende.<br />
Han havde som Politiker god Vilje men en altfor vaklende Karakter, og hans politske<br />
Stilling var fra første Færd desperat. Han var Spanien forpligtet og havde handlet<br />
som Spaniens Forbundsfælle. Spanierne havde været behjælpelige ved Kirkestatens<br />
Udvidelse, og de havde navnlig genindsat Huset Medici i Florents. Da Paverne<br />
imidlertid havde fravristet Franskmændene Milano, havde de ikke villet overlade<br />
Spanierne det. Nu dominerede de Spanske under Karl den Femte. - Clemente maatte<br />
skælve for den Magt, han selv havde gjort sit til at befæste.<br />
Han søgte 1525 at drage Kejserens bedste General over til sig; thi denne var<br />
misfornøjet, og han havde god Grund til det Haab, at med Generalen vilde Hæren følge.<br />
Pescara, der var spansk af Æt som af Sprog, angav imidlertid Clemente's Forsøg for<br />
Kejseren.<br />
Allerede November 1524 havde Clemente sluttet et hemmeligt Forbund med<br />
Frants den Første; dog usikker og derfor tvetunget som han var, sendte han<br />
samtidigt Baldassare Castiglione, den elskværdige Forfatter af Bogen Il Cortegiano,<br />
en ingenlunde uprøvet, men dog altfor godtroende Diplomat, til Karl den Femte for<br />
at bringe saa godt et Forhold som muligt til Veje mellem Pavehoffet og det spanske.<br />
Clemente havde givet Castiglione et glimrende Følge med, da han brød op fra Mantua,<br />
og han havde paalagt ham, først i Milano at gøre den spanske Vicekonge Charles<br />
de Lannoy sin Opvartning og meddele ham Pavens hjertelige Følelser for Kejseren;<br />
derefter skulde han begive sig til Frants den Første, og navnlig paa Rejsen ad denne<br />
Omvej til Spanien indhente saa paalidelige Oplysninger som muligt om Styrkeforholdet<br />
mellem de franske og de spanske Stridskræfter, for at Paven, naar det kom til Stykket,<br />
kunde slutte sig til den af de to Magter, der havde Overtaget.