Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 301<br />
Auguste Rodin er vistnok den første, der i denne saa udprægede Repræsentant for<br />
den italienske Renæssance har fundet en Fortsætter af den gotiske Billedhuggerkunst.<br />
Rodin havde den Evne, under en Samtale at kunne illustrete sine Udtalelser ved i Leret<br />
at danne Figurer i Stil med dem, der kom paa Tale. Saaledes lærer man af hans Bog<br />
"L'Art", de af ham gennemsete Samtaler, han har ført med Paul Gsell, hvorledes han fra<br />
først af er trængt ind i <strong>Michelangelo</strong>'s Kunst og hvorledes han endte med at opfatte den.<br />
En Dag formede han under Samtalen en Statuette, der tog sig ud som en Kopi efter<br />
den af Fangerne i Louvre, hvis Hænder er bundne paa Ryggen.<br />
Han sagde: "Her er kun et Dobbeltplan, et for Statuettens øvre Del og et andet,<br />
modsat, for den nedre. Dette giver Bevægelsen et Præg af Voldsomhed og af Tvang,<br />
en betagende Contrast til Antikernes Ro. Den Hofte, der er løftet, svarer til det Ben, der<br />
bærer mindst, hvad der angiver, at Legemet er i Færd med at dreje sig. Overkroppen<br />
er ikke mindre livfuld. Istedetfor fredeligt at hvile paa den mest løftede Hofte, som det<br />
vilde finde Sted hos en antik Figur, hæver denne Overkrop Skuldren paa samme Side,<br />
for at fortsætte Hoftens Bevægelse. Der er her i Kraft af Benenes og Armenes Stilling<br />
ikke levnet noget tomt Rum imellem Lemmerne og Kroppen. - <strong>Michelangelo</strong> skal, siger<br />
Rodin, ikke have vurderet andre Billedhuggerarbejder end dem, man kunde lade rulle<br />
ned ad en Bjergskraaning uden at de gik itu: "Hverken Feidias's eller Polykleitos' eller<br />
Skopas's eller Praxiteles's Værker vilde have bestaaet den Prøve." (Det Ord, der her<br />
tillægges <strong>Michelangelo</strong>, er apokryft).<br />
"Et vigtigt Træk ved mit Udkast, fortsatte Rodin, er, at Figuren har Consol-Form som<br />
<strong>Buonarroti</strong>'s. Knæerne udgør den fremspringende Del; den indadbøjede Brystkasse<br />
svarer til Consolens concave Parti, og det bøjede Hoved har Analogi med Consolens<br />
øvre Del. Torso'en er altsaa bøjet frem, mens den i Antiken var bøjet tilbage, hvad<br />
der foraarsager dybe Skygger i Brysthulheden og under Benene. <strong>Buonarroti</strong>'s Figurer<br />
udtrykker altsaa Personlighedens smertelige Folden sig sammen, den urolige Energi,<br />
Viljen til Handling uden Haab om Medgang, kort sagt, den Skabnings Martyrium, der<br />
fortæres af en Attraa, som ikke bliver tilfredsstillet.<br />
"Sandt at sige er <strong>Michelangelo</strong> ikke, som man har sagt, en Ensom i Kunsten. Han<br />
er den hele gotiske Tankes Fuldendelse. Han er aabenbart Arvingen til det 13. og<br />
14. Aarhundredes Billedkunstnere. Man finder hvert Øjeblik i Middelalderens Skulptur<br />
denne Consolform, Brystet, der trækkes tilbage, Arme, der ligger ind til Legemet, og den<br />
samme stræbende Holdning. Man genfinder især en Melankoli, der betragter Livet som<br />
noget Foreløbigt, man ikke bør fæste sig ved." Saavidt Rodin om det gotiske Element<br />
i <strong>Michelangelo</strong>'s Billedhuggerkunst. Men dette gotiske Element er, saasnart man har<br />
faaet Øje derfor, ogsaa til Stede i hans arkitektoniske Værker.<br />
Han har genoptaget gotiske Ideer. Som det var gotiske Træk i hans Sjæleliv, at<br />
hans Religiøsitet antog Karakteren af hellig Elskov, og at hans Følelse gav sig Udtryk<br />
af spidsfindigt Sværmeri, selv om den i sit Væsen var Skønhedsglæde og den Attraa,<br />
Skønhedsglæden vakte, saaledes var det et gotisk Træk i hans Virken som Bygmester,<br />
at han ikke led de svære Murmasser, men gerne nøjedes med at sikre sig afgørende<br />
Støttepunkter. Han forstærkede Muren ved Piller og disse atter ved Sidepiller paa<br />
de Punkter, hvor Gjordbuer og Ribber forenede sig med Pilasteren; men han tillod<br />
sjældent Muren at virke som Flade, afbrød den ved Blindinger, eller gennembrød den<br />
ved Vinduer.<br />
Det er gotiske Træk, at han ophæver Murfladen i San Lorenzo's Sakristi, at han<br />
i øverste Stokværk af Palazzo Farnese forener Pilastre med to Sidepilastre, eller at<br />
han udenpaa San Pietro combinerer Storpilastre med halve Sidepilastre og flade Piller