Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 298<br />
San Gallo tog sig denne Tilsidesættelse umaadeligt nær. Han døde kort derefter,<br />
i Oktober 1546, og i 1547 udførte <strong>Michelangelo</strong> Murkransen paa Facaden. Men den<br />
Forbitrelse, San Gallo havde følt, døde ikke med ham; den besjælede hele hans Parti;<br />
og <strong>Buonarroti</strong> fik den at føle Resten af sit Liv som skjult eller aabenlyst Fjendskab,<br />
medens han ledede Arbejdet med Opførelsen af San Pietro.<br />
I Overensstemmelse med Beraabelsen paa Vitruvius og paa Antiken som Rettesnor<br />
i <strong>Michelangelo</strong>'s Brev til Paven holdt han som Bygmester af Palazzo Farnese noget<br />
mere paa Stilens Renhed og Strenghed end i sine andre Værker som Arkitekt. Han<br />
begyndte under sin Behandling af Facaden med Opførelsen af det store Vindue over<br />
Hovedportalen, og anbragte over dette Farnesernes Vaaben i broget Marmor, som det<br />
ses den Dag idag.<br />
<strong>Michelangelo</strong> røbede sin utrolige Stedsans, det Geni for Terrænforhold, han har<br />
tilfælles med de største Feltherrer, idet han strax, da han overtog Bygningen af Palazzo<br />
Farnese, udtalte det Ønske, at man skulde bygge en Bro over Tiberen ud for Paladset<br />
for at kunne gaa i lige Linie derfra til Villa Farnesina og fra Paladsets Have til Haven dér,<br />
saa man fra Hovedportalen ved Campo di Fiore med ét Blik kunde omfatte Gaarden,<br />
Brønden, Strada Giulia, Broen og den anden Haves Skønhed lige til den Port, som<br />
aabnede sig imod Strada di Trastevere (nu Via della Lungara). Dette Anlæg blev<br />
desværre ikke fuldført.<br />
Vasari giver <strong>Buonarroti</strong> hele Æren for Palazzo Farnese's dejlige Gaard. Han fortier<br />
forsætligt, at saavel den doriske Søjleorden med de aabne Portaler, paa hvilken<br />
Bygningen hviler, som den ioniske Søjleorden i første Etage er San Gallo's Værk. Her i<br />
første Stokværk er det kun Vinduesrammerne med de tunge Spidsgavle, <strong>Michelangelo</strong><br />
har tilføjet. Det Øverste Stokværk med de stærke Pilastre omgivne af Halvpilastre er<br />
hans Værk. Han har atter her givet sin Uvilje mod Murfladen Udtryk ved at lade de høje<br />
Vinduer rage helt op til Murbrynet. Architraven springer i to Afsnit stærkt skraanende<br />
frem.<br />
Nogen nænsom Holdning overfor Antonio da San Gallo's Arbejd kan <strong>Michelangelo</strong><br />
ikke siges at have iagttaget. Det Nænsomme laa ikke for ham. Man mærker ved<br />
Betragtningen stærkt, at to forskellige Hænder og især at to forskelligartede Aander her<br />
har samvirket uden at Samarbejdet er blevet Sammensmeltning. Dog Palazzo Farnese<br />
er jo trods Planens Mangel paa streng Sammenhæng et saa dejligt Værk, at Beskueren<br />
glemmer sine Indvendinger.<br />
Paladsets ikke mindre skønne Facade ud til Haven blev med de tre stolte Loggia'er<br />
foroven efter <strong>Michelangelo</strong>'s Død fortsat af Vignola, fuldført af Giacomo della Porta.<br />
5<br />
Naar man fordyber sig i de stærkt personlige Egenheder og Særheder, der<br />
træder frem i <strong>Buonarroti</strong>'s sidste Tidsafsnit som Bygmester, slaar det En, at disse<br />
Ejendommeligheder allerede indvarsledes ved Maaden, paa hvilken han i Aarene 1524<br />
og de følgende ledede Opførelsen af San Lorenzo's Sakristi. Her havde han endnu slet<br />
ikke for Øje at underkaste sig nogen Tugt af Forskrifter fra Vitruvius. Her gjaldt det for<br />
ham kun om at forme det Arkitektoniske som Ramme om Billedhuggerarbejder, og man<br />
kan da i Sakristiet skelne imellem ikke mindre end tre Stilarter, der alle, eftersom det<br />
passede Bygmesteren som Billedhugger bedst, er anvendte i Skulpturens Tjeneste.<br />
Kapellets arkitektoniske Skal er strengt klassisk. Marmorarkitekturen paa<br />
Gravmælerne med de altfor smalle og altfor korte Skraaninger paa Sarkofaglaagene,<br />
der er anviste de mægtige Skikkelser til ubekvemt Leje, er halvvejs barok. Væggenes