Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 272<br />
Bueskytterne (arcieri), en med den største Omhu som med den største Friskhed udført<br />
Tegning fra Aar 1530 (som Brudstykket af et Brev paa Bagsiden angiver det) vil fremfor<br />
Alt meddele Indtrykket af en Sværm parallelt fremadstræbende unge nøgne Skikkelser<br />
i flyvende Fart, i Løb, i Spring, i Svæven. Stillingerne, de smidige, stærke Rygges<br />
og Bens, de fremstrakte Armes, motiveres ved at de sigter med (forøvrigt udeladte)<br />
Buer imod et Maal, de vil ramme med deres Pile. Og Maalet er en længst tilhøjre<br />
staaende Herme, hvis smukt modellerede Overlegeme er nøgent, men foran hvilken<br />
der er anbragt et aflangt Skjold, mod hvilket Pilene rettes, dog ikke bedre, end at en<br />
har truffet Hermen i Bugen, en anden sidder fast i Piedestalen.<br />
Med Lyst har <strong>Michelangelo</strong> udført disse Ynglingers slanke solbelyste Rygge, der<br />
lyser som paa en græsk Palæstra. I Ynglingenes Sværm har blandet sig nogle<br />
unge, ikke meget forskelligt byggede Piger, en langt tilvenstre, en øverst tilhøjre, hvis<br />
Køn egentlig kun røbes af det lange, i Fletninger vundne Haar. Øverst til venstre<br />
optages et ledigt Rum af en satyrlignende Mand med en Bue i sin Haand. Paa begge<br />
Sider forneden er det udfyldt af Børneskikkelser, tilvenstre to, der paa en oftere hos<br />
Kunstneren forekommende Maade bringer Ved og puster til et Baal, hvorpaa der<br />
maaske brændes Pile, tilhøjre en dybt slumrende Amor med Hovedet lænet til en Pude<br />
og med en lang Bue over sine Knæ. Hans Kogger ligger foran ham.<br />
Der er af Frey opdaget et antikt Forbilled til Gruppen, forsaavidt der paa et Felt i det,<br />
tildels allerede paa <strong>Michelangelo</strong>'s Tid, afdækkede Loft i Nero's Hus findes Hermen<br />
med Skjoldet og fem Skytter, hvilket Felt Francisco d'Hollanda har aftegnet. Desuden<br />
gives der forskellige literære Kilder til Tegningen som Allegori. Conze har opdaget<br />
et Sted i Lukianos' "Nigrinus", hvor Menneskesindet sammenlignes med en Skive, til<br />
hvilket mange Skytter sender Talens Pile. Andre har ment, at Allegorien skulde forestille<br />
Menneskene, der ledede af deres Drifter gør Jagt paa den falske Lykke og under denne<br />
Jagt ligner Bueskytter. Hos Lukian er der imidlertid Tale om de gode og de daarlige<br />
Skytter, om de Pile, der naaer Maalet eller ikke naaer det. Det Ord, der griber Sjælen,<br />
sammenlignes med det Skud, der rammer Skiven i Midten; det opfylder Sindet med<br />
Lyst.<br />
Thode har desuden gjort opmærksom paa et Sted i Marius Equicola's "Libro di<br />
natura d'amore", hvorefter Allegorien skulde gælde Modsætningen mellem jordisk<br />
og himmelsk Kærlighed. Derved vilde Amors Nærværelse som slumrende Bueskytte<br />
blandt de mange vaagne og ildfulde være lidt nærmere ved en Fortolkning. Saavel<br />
Thode som Symonds har til Oplysning hiddraget et Digt af <strong>Michelangelo</strong>: "Non é sempre<br />
di colpa aspra e mortale".<br />
Denne Sonets to Terziner om himmelsk og jordisk Kærlighed bruger ogsaa<br />
Bueskydning som Lignelse:<br />
L'amor di quel ch' io parlo in alto aspira,<br />
Donna, è disimil troppo; e mal conveniensi<br />
Arder di quella al cor saggio e verile.<br />
L'un tita al cielo e l'altro in terra tira;<br />
Nell' alma l'un, l'altr' abita ne sensi,<br />
E l'arco tira a cose basse e vile.<br />
At <strong>Michelangelo</strong> efter sin Vane har givet denne Tegning en sjælelig Udtydning, er<br />
utvivlsomt. Men lige saa utvivlsom er Ligegyldigheden af hvad denne Tegning betyder.<br />
Dens Værd afhænger i ingen Henseende deraf. Den er et Udslag af <strong>Buonarroti</strong>'s<br />
Glæde ved Synet og Fremstillingen af en Flok unge, mest mandlige, Legemer,<br />
forskelligt drejede og vendte, i livfuld, stærkt anspændt Bevægelse og et Vidnesbyrd