Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 237<br />
energisk, Næsen vel formet og kraftig; den temmelig lille, men lidt fremspringende Hage<br />
antyder Viljesmennesket. Dog de to afgørende Træk i dette Hoved er den fyldige, fast<br />
sammensluttede Mund, hvis Underlæbe gaar en Smule frem foran Overlæbens Rand,<br />
og som underligt nok giver Fysiognomiet noget Negeragtigt. Dernæst den svære Hals,<br />
en Hals, der er dobbelt saa muskuløs som en menneskelig Hals ellers plejer at være.<br />
Den synes at skyldes en genial Intuition. Den eneste betydelige politiske Morder, som<br />
disse Liniers Forfatter har kendt, havde denne Hals.<br />
Som sædvanligt har <strong>Michelangelo</strong> ikke givet noget Portræt, Hverken er Hovedet af<br />
Marcus Brutus, som det kendes af Byster fra Oldtiden, her erindret, eller Lorenzaccio's<br />
Hoved, som det er afbildet paa en Medaille fra 1537.<br />
Det, hvoraf <strong>Michelangelo</strong> har villet give Indtryk med dette negeragtige Hoved, der<br />
med sine fremtrædende Kindben og sin mægtige Underlæbe sidder paa en Nakke,<br />
hvis Kraft er en Tyrs, er et Væsen, som er lutter Vilje, en Energi, der ikke er af nogen<br />
høj Rang, men som hensynsløst forfølger sit Maal og naaer det.<br />
Maaske har Vittoria Colonna en Dag forklaret ham, at Mord, særligt Mord paa en<br />
Slægtning, der antog Morderen for Ven, var en Gerning, som ikke burde forherliges af<br />
en Kristen. Og han har ladet Arbejdet staa i sit Værksted, halvfærdigt som det var.<br />
Man véd ikke, hvorledes det efter hans Tid er kommet i Huset Medici's Besiddelse.<br />
Bysten stod i det 17. Aarhundrede i den storhertugelige Kunstsamling i den medicæiske<br />
Villa La Petraja. Den Indskrift, der blev anbragt under den, gaar ud paa, at medens<br />
Billedhuggeren udførte Brutus' Billed i Marmor, kom han i Tanker om, at dennes Daad<br />
var Forbrydelse, og lod Billedet ufuldendt:<br />
Dum Bruti effigiem sculptor de marmore ducit<br />
In mentem sceleris venit et abstinuit.<br />
Værker som "Adonis", "Sejren", "Brutus", der teknisk eller ideelt slutter sig til<br />
Arbejderne i San Lorenzo's Sakristi, er af forsvindende Betydning i Sammenligning med<br />
disse. Afbrudte blev disse Arbejder ved Florents's Belejring og ved Byens Overgivelse,<br />
der fulgtes af omfattende Plyndring med Massedrab. Hvem der kunde, flygtede fra<br />
Byen eller holdt sig skjult. Ogsaa <strong>Michelangelo</strong> havde skjult sig. Medens hans Hus<br />
gentagne Gange blev gennemsøgt, sad han gemt i Klokketaarnet, der hørte til Kirken<br />
Niccolò oltra Arno, ikke langt fra den Port. der førte til San Miniato.<br />
Da han i Kraft af sit store Navn, uanfægtet af Paven, kunde vende tilbage til sit Hus<br />
og sit Arbejd, fandt han ved sin Indtrædelse i Sakristiet, at man under Belejringen havde<br />
revet de Stilladser ned, der tjente til Bygningens Fuldendelse, og havde anvendt dem<br />
som Brændsel. Han lod da nogen Tid Byggearbejdet hvile og tog fat paa Gravmælerne<br />
med den lidenskabelige Iver, der gjorde ham syg og satte hans Liv i Fare.<br />
Da han saa ved Pave Clemente's Død i 1534 saa sig prisgivet Hertug Alessandro's<br />
Had, var det, han pludselig opgav det hele Arbejd i Sakristiet, opgav Firenze for aldrig<br />
at gense Byen, og gik til Rom.<br />
Der er noget paa én Gang gribende og forundrende ved den Sindsligevægt, med<br />
hvilken han saaledes lod sine Værker, disse Værker, der var hans Livs maaske<br />
ypperste Bedrift, henstaa uudførte, aldrig gensaa dem, formelig glemte dem.<br />
Hvor meget har han ikke saaledes ladet henstaa ufærdigt uden at vise det<br />
til Offentligheden, ubekymret om dets Skæbne! "Matthæus" i Florents, Maleriet<br />
"Den hellige Familie" i London, Maleriet af Gravlæggelsen i London, Slaverne<br />
til Rovere-Gravmælet i Boboli-Haven, lige til det sidste Skulpturværk, "Kristi<br />
Gravlæggelse" i Firenzedômens Kor.