Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 236<br />
Søstersønner af Leone den Tiende, Brødrene Ridolfi og Giovanni Salviati. En af<br />
Kredsens Midte var Donato Giannotti, der i den florentinske Republiks sidste Aar havde<br />
siddet inde med en Magtstilling. I de Maaneder, der gik hen efter Alessandro's Mord,<br />
havde han vedligeholdt Forbindelsen mellem de Forviste og Florents, men havde<br />
advaret dem mod at forsøge en Overrumpling af Byen, da han var sikker paa at Karl<br />
den Femte vilde indsætte den unge Cosimo som Fyrste.<br />
Da ikke desmindre Filippo Strozzi, Italiens rigeste og elskværdigste Stormand, hvem<br />
Kejser Karl og Kong Frants kaldte Ven, førte en bevæbnet Skare imod sin Fødeby,<br />
blev denne slagen ved Montemurlo, og Førerne tagne til Fange. Filippo Strozzi døde i<br />
Fængslet, enten kvalt eller forgivet, efter den officielle Forklaring ved Selvmord. Cosimo<br />
lod hans Svigersøn, den ovennævnte Baccio Valori, der i sin Tid havde iværksat<br />
<strong>Michelangelo</strong>'s Forsoning med Paven, halshugge som Fædrelandsforræder.<br />
Da Giannotti kort efter ankom til Rom for at forhandle med de to Cardinaler om<br />
Betingelserne for deres Tilbagevenden til Florents, foreslog han <strong>Michelangelo</strong> at udføre<br />
Brutusbysten for at skænke den til Ridolfi Salviati, Den store Billedhugger paatog sig<br />
Arbejdet med en Begejstring, der snart gik af Kog. Thi 1538 gjorde han et Bekendtskab,<br />
under hvis Indflydelse Sværmeri for hedenske Tyranmordere ikke kunde trives. Vittoria<br />
Colonna med hendes Følge af fromme Betragtninger og kristelige Grublerier traadte<br />
ind i hans Liv.<br />
Hertil kom, at Partitagen for de fra Firenze Landflygtige og deres Idealer var en farlig<br />
Sag. Om ikke andet maatte Tanken paa <strong>Buonarroti</strong>'s i Firenze efterladte Slægtninge<br />
til raade ham Forsigtighed. Cosimo hævdede Huset Medici's Rettigheder med Øxe og<br />
Sværd.<br />
I Giannotti's ovenfor omtalte Dialog fra 1545 er da ogsaa <strong>Michelangelo</strong> fremstilt som<br />
vaklende i sin Dom om den antike Brutus's Daad eller Udaad. Og efterhaanden gaar<br />
hans Iver for at fralægge sig al Sympati med de Landsforviste (fuorusciti) saavidt, at<br />
han i Brev til sin Brodersøn af 22. Oktober 1547 ikke blot erklærer sig fri for enhver<br />
Taknemmelighedsgæld overfor Filippo Strozzi, i hvis Hus han var bleven plejet under<br />
en haard Sygdom (rigtignok af Luigi del Riccio, som boede dèr), men ivrer for at bevise,<br />
hvor fremmed han er for de i Rom bosatte Florentineres Politik:<br />
"Hele Rom kan bevidne, af hvad Art min Livsførelse er. Thi jeg er altid alene, gaar<br />
lidet ud, taler ikke med Nogen, især ikke med Florentinere. Naar man hilser mig paa<br />
Gaden, saa maa jeg nødtvungen hilse igen, og gaar videre. Dersom jeg vidste, hvem<br />
de Forviste er, saa vilde jeg under ingen Omstændigheder svare dem. Og, som sagt,<br />
fra nu af vil jeg se mig godt for, da jeg jo har meget andet at tænke paa, saa mit Liv<br />
forud er vanskeligt nok."<br />
Naar man har læst dette Brev, forstaar man, at Bysten af Brutus aldrig blev færdig<br />
og aldrig kom Cardinal Ridolfi Salviati i Hænde, Der var i <strong>Michelangelo</strong> selv Intet af den<br />
Alt trodsende politiske Fanatisme, han vilde give Udtryk i sin Brutus.<br />
Det skal ikke dermed være sagt, at den paa Grund af et Skifte i Stemningslivet paa<br />
Halvvejen opgivne Byste er uden dybere Interesse. Det romerske Drapperi er meget<br />
smukt og meget omhyggeligt udført, mens Hovedet, som <strong>Michelangelo</strong> i Regelen synes<br />
at have udarbejdet sidst, fik Lov til at staa halvfærdigt. Efter Vasari's Vidnesbyrd har<br />
den store Kunstner som gammel Mand opfordret Billedhuggeren Tiberio Calcagni til<br />
at fuldende Bysten; men heldigvis skyede denne at lægge Haand paa et Værk fra en<br />
saadan Mesters Haand.<br />
Paa dette Brystbillede fremstiller Bryst og Skulder sig frontalt, medens det svære<br />
Hoved viser sig drejet til Højre i skarp Profil. Panden er ikke høj, ikke tænksom, men