Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
1<br />
San Lorenzo's<br />
Side 216<br />
Den, der træder ind i San Lorenzo Kirkens Sakristi i Firenze, har Følelsen af at<br />
betræde en af Menneskehedens Helligdomme, og han har denne Følelse, hvor mange<br />
Gange tidligere han end er gaaet over denne Tærskel. Hvad her er frembragt virker<br />
- saa ufærdigt Værket end er med en Vælde, der fremkalder Beundringens Andagt.<br />
Det udspringer fra den dybeste Oprindelighed og fra den i Skulpturens Historie<br />
stærkest opøvede kunstneriske Evne, og det er Udtryk for en sorgfuld Følelses ganske<br />
personlige Tragik, bibringer altsaa Beskueren et nyt og gribende Livssyn.<br />
Hvad her ses er kun et Brudstykke af det planlagte Værk, og det blev opgivet midti,<br />
saa fuldstændigt opgivet, at <strong>Buonarroti</strong>, der forlod Firenze før Arbejdets Fuldendelse,<br />
i de tredive Aar, han havde tilbage at leve i, aldrig saa det opstillet, aldrig gensaa<br />
nogen Part deraf, og efterhaanden glemte, hvorledes den oprindelige Plan havde<br />
været. For Efterverdenen er Værket alligevel kommet til at udgøre en Art Helhed, er<br />
i ethvert Tilfælde blevet staaende som det fyldigste og mest betegnende Udtryk for<br />
<strong>Michelangelo</strong>'s Sjæleliv og Kunstaand i hans modnere Manddoms Aar.<br />
Aandsarbejdet og Marmorarbejdet med Statuerne i dette Gravkapel omfatter hele<br />
Tidsrummet 1520 til 1534. Men som det bestandig var Tilfældet i <strong>Buonarroti</strong>'s Liv,<br />
det af Vanskeligheder gennempløjede og af Hindringer gennemkrydsede: Der var i<br />
disse mange Aar saa meget at overvinde, før Arbejdet kunde paabegyndes, og der<br />
opstod saa alvorlige Forstyrrelser, da det var kommet i Gang, at forholdsvis faa Aar<br />
af de mange kunde helliges dette Hovedværk. Og saa afbrødes det tilsidst ved en<br />
flugtlignende Bortrejse, for aldrig at genoptages.<br />
Al Sandsynlighed taler for, at Planen til et Monument for den vidtberømte Familie<br />
Medici opstod hos Cardinal Giulio, den senere Pave Clemente, kort efter at den sidste<br />
Ætling af Cosimo, den yngre Lorenzo de' Medici, var død den 4. Maj 1519. Faa Aar<br />
forinden, 17. Marts 1516, var Pave Leone's ældre Broder, Giuliano, revet bort af Døden.<br />
Vi ser, at allerede i et Brev fra <strong>Buonarroti</strong> fra Aar 1519 til Domenico Buoninsegni<br />
forekommer den Sætning: "Jeg er til enhver Tid beredt til at tjene Cardinalen med min<br />
Person Og mit Liv, naar det behager ham. Jeg sigter til Gravmælerne og til de Blokke,<br />
der er bestilte i Carrara."<br />
Der er noget rørende i denne den store Kunstners Beredvillighed til at tjene Giulio<br />
de' Medici umiddelbart efter alle de Skuffelser og den Beskæmmelse, Sysselsættelsen<br />
med Facaden til San Lorenzo i denne samme Cardinals Tjeneste havde indbragt ham.<br />
Med sit uovervindelige Kunstnertemperament har han ikke været mere medtaget af<br />
Ydmygelsen ved at erfare den forrige Plans Opgivelse, end at han med Varme erklærer<br />
sig parat til Virkeliggørelse af en ny og endnu mere omfattende Plan.<br />
2<br />
I 1520 begynder Planen at faa Form. <strong>Buonarroti</strong> indleverer det første Udkast. Det<br />
gaar ud paa en Fribygning (som det ældste Udkast til Rovere-Gravmælet), der skal<br />
anbringes i Midten af det ny, endnu ikke fuldendte Sakristi i San Lorenzo. Denne<br />
Bygning skulde indeholde fire Grave, de to Magnifici's, den store Lorenzo's og hans<br />
myrdede Broder Giuliano's, dernæst de to yngre Medicæeres, Lorenzo's, Hertug af<br />
Urbino, Og den nylig afdøde Giuliano's, Hertug af Nemours.