Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 210<br />
Selve Hesten er kun maadeligt malt; det laa ikke for Raffaello som for Leonardo at<br />
male Heste. Men Farten og Svinget, hvormed Rytteren ankommer, er udmærket givet.<br />
Dog Hovedsagen er Billedets beundringsværdige Composition: det store tomme Rum<br />
i dets Midte, som aabner Udsigt til den bedende Ypperstepræst, og den helt over til<br />
højre Side trængte Handling med de flygtende, byttebelæssede Tempelranere og den<br />
faldne Heliodoros, der ligger i en Stilling, som <strong>Michelangelo</strong> turde have sin Part i, og<br />
som Vasari gentog i sin liggende Venus's underligt vredne Holdning paa Lejet (Galleria<br />
Colonna). De himmelske Svøbesvingere giver Maleriets højre Side dets Retning.<br />
Til den bevægede Gruppe her svarer som Modvægt til Venstre de to Unge, der<br />
klatrer op paa Fodstykket til en Søjle og holder sig fast for bedre at se. Forøvrigt<br />
udfyldes Maleriets venstre Side - hvad underligt nok enkelte Kendere har fundet under<br />
Kunstens Værdighed - af en Gruppe, der virker velgørende ved sin Ro, Pave Julius,<br />
der højt paa en Bærestol viser sig yderst i Billedet, baaret af sine Mænd, blandt hvilke<br />
Kobberstikkeren Marcanton Raimondi, smuk og rank, indtager den forreste Plads.<br />
Ingen Nulevende vil føle sig saaret, hverken ved Indblandingen af Portræter fra Datiden<br />
i den bibelske Handling eller ved den utvetydige Allusion til Pavens Varetagen af<br />
Kirkens Interesser.<br />
9<br />
Lige saa lidt støder det os, naar vi paany, overfor den unge Præst, som har tvivlet,<br />
møder Giulio's Portræt som den paa Grund af sin faste Tro af Miraklet uanfægtede<br />
Pave paa "Messen i Bolsena". Ogsaa dette er et dejligt componeret Billede, hvor<br />
Portrætterne af Schweizergardisterne med deres ikke-romanske Aasyn, men med<br />
deres oprigtige Andagt danner en Øjet glædende Modsætning til Cardinalernes fine<br />
Ansigter og Kordrengenes romerske Fysiognomier.<br />
En af de talrige Modsætninger mellem <strong>Michelangelo</strong>'s og Raffaello's Kunst spores<br />
her; dette Maleri har en kulturhistorisk Værdi af høj Rang. Saaledes altsaa tog<br />
Schweizergarden sig ud paa Giulio den Anden's Tid. Den ældre Kunstner ringeagtede<br />
at give os et troværdigt Begreb om interessante Personligheder eller Korps i hans<br />
Tidsalder. Aldrig kunde Sligt være kommet i hans Tanke.<br />
Her som i Parnasset har Kunstneren formaaet at drage Fordel for Compositionen af<br />
det Vindue, som forstyrrende trænger sig ind i Maleriet og bryder dets Flade.<br />
I "Peters Befrielse" er Raffaello rent malerisk set naaet højest og har indvundet<br />
Lysvirkninger, som <strong>Michelangelo</strong> hverken har søgt eller opnaaet. I tre om et Vindue<br />
grupperede Fresker har Kunstneren vist, hvorledes Peter ved Nattetid i Fængslet<br />
vækkes af en Engel, der befrier ham, I Midten Fangerummet, for hvilket der er<br />
Gitter, saa Betragteren kan se ind. Peter sidder sovende paa Fængselsgulvet; en<br />
glorie-omstraalet Engel bøjer sig over ham, rører hans Skulder og peger udad. Paa<br />
begge Sider hæver sig Trapper, der fører opad og ud. To søvndrukne Soldater i<br />
Rustninger læner sig paa hver sin Side imod Væggen.<br />
Indtrykket af Befrielsen forstærkes derved, at Peter istedenfor som i ældre Malerier<br />
at samtale med Englen, her som en Søvngænger kommer frem af Mørket, idet Figuren<br />
tildels er i Skygge af Engelens straalende Lys. Endnu en malerisk Effekt opstaar ved<br />
det flakkende Skin af en Fakkel, der giver røde Reflexer paa Stenene og de blanke<br />
Kyradser.<br />
Medens "Stanza della Segnatura" er udsmykket 1508 til 11, har "Stanza d'Eliodoro"<br />
taget Tiden 1512 til 1514. Denne sidste Freske blev altsaa ikke fuldført, før<br />
<strong>Michelangelo</strong> længst var til Ende med Decorationen af Loftet i Sistina.