Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 208<br />
Ynglingens, der holder Tavlen! Paa denne Tavle staar Navnene for en hel Tone, for<br />
Quart, Quint og Octav, skrevne paa Græsk: Epogdoon, Diatessaron, Diapente og<br />
Diapason - naturligvis for at illustrere det nære Forhold mellem Aritmetik og Musik, paa<br />
hvilket de store Humanister Alberti og Ficino havde gjort opmærksom. Særligt er her<br />
paa Tavlen blandt de musikalske Tegn udhævet Tallet 10, fordi allerede Aristoteles<br />
havde kaldt det for det fuldkomneste Tal, der opstaar ved Sammenlægning af de fire<br />
første.<br />
Rent malerisk var det selvfølgelig aldeles ligegyldigt, hvad Indskrift Tavlen har.<br />
Man ser da af den Omhu, hvormed denne Indskrift er behandlet, hvor meget Hensyn<br />
Raffaello har taget til sine humanistiske Venner og Velyndere.<br />
Endnu mere fængslende end Pythagorasgruppen er Archimedesgruppen<br />
ligeoverfor, hvor den foroverbøjede store Lærer paa Tavlen fremstiller et geometrisk<br />
Problem. Her har Maleren bl. a. vist sit Geni ved Løsningen af en psychologisk Opgave.<br />
I fire forskellige Hoveder er fire forskellige Stadier af Forstaaelse varieret, og Liniernes<br />
Skønhedsvirkning er ideal.<br />
Raffaello har her anvendt en festlig malet Arkitektur til at give sit Billede Storhed<br />
og Stil. Virkningen af denne Pragtbygning er underfuld, Uden den mægtige Hvælving<br />
over Platon og Aristoteles med deres Disciple vilde Halvdelen af det Skønhedsindtryk,<br />
Figurerne gør, være gaaet tabt. I dette Vidunderværk fremtræder den femogtyveaarige<br />
Yngling som formeligt viis i sin Afvejen af alle Virkemidler, og som stor i sin Evne til<br />
at beherske Beskuerens Sind ikke ved at ophidse det, men ved at meddele det en<br />
beroligende Harmoni.<br />
Hvor han i Enkeltheder kommer tilkort, beroer det paa hans Iver for at tilegne sig<br />
som Fortrin, hvad der var selvstændig Ejendommelighed hos <strong>Michelangelo</strong>, men ikke<br />
passede for ham. Man agte saaledes paa den unaturligt vredne Stilling, han har givet<br />
den staaende, skæggede Mand, der med den ene Fod løftet op paa en Stenterning,<br />
med den venstre Haand holdende en Bog mod Knæet, med sin højre Haand griber<br />
tvers over Legemet efter Bogen, drejer Kroppen til Højre, Hovedet til Venstre - et<br />
Stykke Unatur. Raffaelisk er heller ikke den i denne Skikkelses Nærhed siddende Mand<br />
som, med korslagte Ben og Haanden mod Hovedet, drejer Kroppen imod Venstre,<br />
Hovedet til Højre. Sligt er - som Sapfo's noget fordrejede Stilling paa "Parnasset"<br />
- <strong>Michelangelo</strong>'ske Mindelser, der røber, hvor overvældende Indtrykkene fra den ældre<br />
Mester fra første Færd har virket paa den yngre.<br />
Men disse Enkeltheder har lidet at betyde overfor det imponerende Snille, med<br />
hvilket Platon og Aristoteles her er fremstillede troværdigt for Eftertiden som de to<br />
Aandsfyrster, der beherskede Oldtidens Videnskab. Intet er simpelt som den rolige<br />
Haandbevægelse, med hvilken Platon peger opad, og Intet storladent som den<br />
Bevægelse med den udstrakte flade Haand, med hvilken Aristoteles antyder sin Drift<br />
og Evne til at blive ved Jorden. Begges Følge er dem værdigt og paa begge Sider<br />
har Grupperne Liv. Mangen en Enkeltskikkelse virker monumentalt. Det glæder Øjet<br />
at møde Raffaellos Ungdomsportræt, diskret og beskedent udført, ved Siden af den<br />
yderste Skikkelse til Højre.<br />
Hvilket Maleri er festligt som dette! Her er en Kunst, der næsten sideordnet udfylder<br />
<strong>Michelangelo</strong>'s ved sin aandfulde, skønhedsmættede Fred, Udslag af en Sjælero, som<br />
den dybere og mere oprindelige Mester aldrig lærte at kende.<br />
8<br />
Det bør neppe tillægges større Vægt, at paa den Tid, da Raffaello malede "Stanza<br />
della Segnatura", har han oplevet det erotiske Eventyr, om hvilket de paa Bagsiden