Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Side 207<br />
end sytten af de unge Skikkelser i "Disputà", der paa Maleriet er beklædte, er<br />
gennemtegnede med yderste Omhu i nøgen Tilstand.<br />
Fire Kirkefædre omkring Alteret udtrykker paa forskellig Vis den religiøse Fordybelse<br />
og Grebetheden af den Aabenbaring, det hemmelighedsfulde Sakrament er for dem.<br />
Ogsaa Gruppen paa højre Side er bevæget, og paa begge Sider brydes Bølgelinierne<br />
ved at en høj Skikkelse, der giver Maleriet Holdning og Fasthed, er plantet midt i<br />
Følelsernes Brænding. De to Grupper, hvori Billedet paa begge Sider aander ud,<br />
er sindrigt sammensvejsede med de midterste Partier. Paa begge Sider bøjer en<br />
Skikkelse sig frem over en Balustrade eller over en Piedestal, som er anbragt der for<br />
at motivere Bevægelsen. Den Mand, der langt tilhøjre samler sin Kappe om sig og<br />
peger imod Alteret, har Raffaello laant fra Leonardo's Maleri af De hellige tre Kongers<br />
Tilbedelse, et af de Værker, der har gjort dybest Indtryk paa ham, og hvis Fysiognomier<br />
gaar igen rundt om i hans Stanzer, særligt i Skolen fra Athen. (Se Jens Thiis: Leonardo<br />
da Vinci.)<br />
Af de fire berømte Loftsmalerier, forestillende Teologien, (divinarum rerum notitia),<br />
Poesien (numine afflatur), Filosofien (causarum cognitio) og Jurisprudensen (jus suum<br />
unicuique tribuit) er Poesien den mest fremragende Skikkelse. Den udtrykker høj<br />
Begejstring; Guldgrunden dæmper dens stærke Farver; Laurbærkransen om dens<br />
Hoved gør Fyldest for en Glorie.<br />
Som "Disputà" befinder sig under Teologien, saaledes "Skolen fra Athen" under<br />
Filosofien, Parnasset under Poesien, medens de Malerier, der henhører under<br />
Jurisprudensen er af ringere Værd.<br />
Det Spørgsmaal, hvorledes Raffaello, en femogtyveaarig Yngling, kunde give sig<br />
i Kast med saa mægtige Opgaver og løse dem, lader sig naturligvis udtømmende<br />
kun besvare ved en Henvisning til hans Genialitet. Men han havde forberedt sig paa<br />
Freskotekniken ved sin Udarbejdelse af Maleriet Treenigheden og sex Helgener for<br />
San Severo i Perugia (hvis øverste Del nutildags er ødelagt ved Istandsættelser, og<br />
hvis nederste Del er tilføjet af Perugino). Dette Billedes Æmne ledede ham til en Part<br />
af Æmnet i "Disputà", hellige Mænd, ordnede i Halvkreds om Kristus. Og han havde<br />
desuden i sin Erindring Malerier, der kunde tjene ham som Forbilleder til Enkeltheder.<br />
Et Billede af Apollon og Muserne fandtes i Urbino i Slottets Bibliotekssal. Forsamlinger<br />
af Mænd, der personliggjorde visse Dyder eller Videnskab og Kunst, forekom ikke<br />
sjældent i Datidens italienske Maleri. En saadan Forsamling var f. Ex. Æmnet for<br />
det første store Værk, Perugino's Elev havde set hos sin Lærer. Det var bestemt for<br />
Vexellerernes Hal i Perugia.<br />
7<br />
Selvfølgelig har Raffaello for sine Fresker, som <strong>Michelangelo</strong> for sine, maattet<br />
modtage Oplysninger og Vink af de lærde Mænd, der havde deres Gang i Vaticanet.<br />
Mesterværket "Skolen i Athen" og det indtagende, om end ikke fuldkomne, Værk<br />
"Parnasset" er Udtryk for den reneste Humanismes Aand. Som i et Kraftuddrag giver<br />
de, hvad Datidens Ypperste forestillede sig ved Videnskab og Kunst, og giver det<br />
saaledes, at det virker som en Skønhedsaabenbaring.<br />
I "Skolen fra Athen" er der Intet, som ikke fryd er Øjet. Maaden, hvorpaa Grupperne<br />
er udfoldede og vejede imod hinanden, saa Sjælen paa én Gang tilfredsstilles<br />
ved Ligevægten og henrives ved Afvexlingen, er uforlignelig. Hvor fornøjeligt og<br />
overraskende udfylder ikke Diogenes i sin skødesløst liggende Stilling Rummet! Hvor<br />
fint componeret er ikke Pythagoras-Gruppen med Sammenspillet mellem de fire<br />
Hoveder, de to siddende Oldinges, den turbanklædte fremad ludende Mands, og