Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 153<br />
som det er Arbejde paa Moses-Statuen, der da har sysselsat ham og dem. Det er<br />
paafaldende, at han har forbigaaet Mosesskikkelsen paa Malerierne i Sistina; end ikke<br />
ved Kobberslange-Fresken, hvor han skulde være Hovedpersonen, er han tilstede.<br />
<strong>Buonarroti</strong> maa rimeligvis have opsparet ham, fordi han, allerede efter den ældste<br />
Plan, skulde smykke Pave-Gravmælet. Og efter de bedste Kenderes Skøn taler al<br />
Sandsynlighed for, at Moses er bleven anlagt da. Det kan heller ikke bestrides, at<br />
Underbygningen for Statuen i San Pietro in Vincoli maa være udført i dette Tidsrum;<br />
ellers var den bleven fremstilt i <strong>Michelangelo</strong>'s egen arkitektoniske Stil, den, der træder<br />
frem i det Laurezianske Bibliotek, som er af saa meget senere Dato.<br />
Imidlertid er det utvivlsomt, at Moses var langt fra at være fuldendt. Da i 1518<br />
Arvingerne trængte ind paa ham, havde han ikke én færdig Statue at vise dem. Huset<br />
Rovere hørte jo nemlig da allerede Fortiden til, Ogsaa i <strong>Michelangelo</strong>'s Sjæleliv.<br />
I et Brev fra Juni 1515 nærer han dog Forhaabning om, hurtigt at kunne ende<br />
Gravmælet. Thi, skriver han til sin Broder Buonarroto, han har til Hensigt derefter at<br />
træde i Pave Leo's Tjeneste. Og i det Øjemed har han købt 20.O00 Pund Bronce "for<br />
at støbe visse Figurer". Man véd ikke hvilke.<br />
Det Eneste man kan iagttage ved denne Lejlighed som ved alle andre er, at han<br />
ikke har handlet i Overensstemmelse med Bestillernes Hensigt som var den, at han<br />
ved Anvendelse af en dygtig Stab af Underordnede skulde faa Arbejdet rask fra<br />
Haanden, Han strandede her, som ved sine andre sammensatte plastiske Værker,<br />
paa Umuligheden for ham af at arbejde i Forening med andre. Han var som Aand<br />
ikke blot indesluttet, men indemuret, vilde selv gøre Alt og overkom det ikke, Dog saa<br />
ude af Stand som <strong>Buonarroti</strong> var til at organisere en Skole af Elever og Hjælpere,<br />
saa plaget var han, naar han fra Arvingerne modtog de uafladelige Opfordringer til<br />
at fremskynde Værket. Det gjorde ham vild, naar Cardinalerne lod ham høre, at han<br />
arbejdede for langsomt, og naar de stak Næsen i hans Arbejdsmetodes Vanskeligheder<br />
og Hemmeligheder. Han havde jo end ikke taalt Nysgerrighed for at se, hvorledes<br />
Arbejdet skred frem, fra Giulio den Anden's Side. Den havde i sin Tid afstedkommet<br />
de heftigste Sammenstød.<br />
13<br />
Han ønskede sig bort fra Rom til Florents for at kunne arbejde i Fred, udbad sig atter<br />
og atter Tilladelse til at udføre Gravmælet i Toscana og opnaaede Tilladelsen i 1516.<br />
Dog ligesom der for Alvor skulde tages fat paa Arbejdet for endelig at virkeliggøre<br />
den Ungdomsplan, der havde været <strong>Michelangelo</strong>'s Stolthed og nu var blevet hans<br />
Plage, krydsedes dette Arbejde af et nyt, forskel ligartet Hverv, der vilde kræve alle<br />
hans Tanker, og Kræfter.<br />
Efter <strong>Michelangelo</strong>'s egen Fremstilling i Brev af 15. Februar 1520 til en unævnt Ven,<br />
lod Leo ham, der da var i Carrara, pludseligt kalde til Rom, hvortil han derfor rejste 5.<br />
December 1516. Her anmodede Paven ham om at forsyne Medici'ernes Familiekirke,<br />
San Lorenzo i Firenze, med den endnu manglende Facade.<br />
Hvorledes Paven kom paa den Idé at overdrage et saadant Hverv til en Kunstner,<br />
der endnu ikke havde gjort sig bekendt som Arkitekt, berøres ikke af <strong>Buonarroti</strong> selv,<br />
men er antydet allerede af Vasari i hans Levnedsskildring af Jacopo Sansovino, der<br />
her synes at have været Skribentens Kilde.<br />
Da Leone 1515 efter sin Sammenkomst med Frants den Første af Frankrig i<br />
Bologna, kom til Florents, beredte Signoriet og den da regerende Giuliano af Medici,<br />
Hans Helligheds Broder, Paven en fyrstelig Modtagelse. Der blev af de florentinske