Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 133<br />
Bastiano da San Gallo havde, mens Cartonen endnu var hel, omhyggeligt copieret<br />
den. Det er den samme Mand, hvem Efterverdenen har at takke for Skitsen til<br />
Pavegravmælet 1513, og hvem den ikke kan være taknemmelig nok. (Man gav ham<br />
for hans Dygtighed Tilnavnet Aristotele.)<br />
Hans Copi viser os den grundige Omarbejdelse af det Udkast, Penneskitsen<br />
gengiver. Paa den ses f. Ex. nedenunder Rækken som svævende uden Fodfæste,<br />
den uforglemmelige Figur, der ivrigt søger at trække sin venstre Strømpe over det<br />
vaade Ben, han ikke har faaet Tid til at aftørre. Paa Grisaillen har Figuren fundet<br />
sin Plads i Compositionen. Dog dette er kun en Enkelthed. <strong>Michelangelo</strong> har forøget<br />
Skikkelsernes Antal. Der var 14; de er blevne til 19, og dermed er Fremstillingens Huller<br />
udfyldte.<br />
Den, der udstøder det advarende Raab, er her betegnet som Høvding ved den<br />
Basunblæser, der staar i hans Nærhed, og ved de Soldater, der vender Ryggen til for<br />
at gaa løs paa Fjenden. En, der sidder paa Stranden, rejser sig, drejer sin Krop og ser<br />
mod Baggrunden. En bøjer sig frem for at give en Svømmer, der rækker Hænderne i<br />
Vejret, en Haandsrækning.<br />
Hovedsagen er den, at <strong>Michelangelo</strong> har kasseret sit oprindelige Udkast, der var<br />
halveret og indrammet ved de tre staaende Mænd, og istedetfor den løse Kæde af<br />
Enkeltpersoner indenfor Rammerne, har opbygget en højst kunstfærdig Composition<br />
af pyramideformede Grupper paa tre og tre. Paa tilsvarende Maade som Leonardo i sit<br />
Nadvermaleri havde anbragt Apostlene i Tregrupper om Bordet, har <strong>Michelangelo</strong> her<br />
givet sin Carton Leddeling ved en Omstilling af Penneskitsens Figurer i Trekanter med<br />
Spidsen i Vejret, og har samtidig tilsløret og ligesom udvisket det Mekaniske i denne<br />
solide Construction ved at bevare Skinnet af Tilfældighed, som jo Fremstillingen af et<br />
tumultuarisk Opbrud til Forsvar og Angreb mindst kunde undvære.<br />
Saaledes havde hans Værk, paa samme Tid som det gengav en hastigt bølgende<br />
Menneskevrimmel, faaet roligt virkende Omrids, der tiltalte Øjet.<br />
I Virkeligheden var her (i Modsætning f. Ex. til Figurklyngerne paa Sistina's senere<br />
Malerier af Slangedyrkelsen eller af Syndfloden) de mange samvirkende Figurer og<br />
deres Sammenspil ikke sete med en Malers, men med en Billedhuggers Øje. Carton'en<br />
betegner <strong>Michelangelo</strong>'s Overgang fra Billedhuggerkunsten til Malerkunsten. Først<br />
Behandlingen af Menneskeflokke paa Sistina's Loft er virkelig malerisk, ikke plastisk.<br />
19<br />
Set i dette Lys har Carton'en en Betydning, der sætter Tidsskel i <strong>Michelangelo</strong>'s<br />
Udviklingsgang. Med sin Forening af skulpturelle og maleriske Fortrin gjorde den da<br />
ogsaa et saadant Indtryk paa Mesterens yngre Samtidige, Benvenuto Cellini, at den for<br />
ham betegnede Højdepunktet af <strong>Buonarroti</strong>'s Kunst. Selv Loftet i det Sixtinske Kapel<br />
syntes Benvenuto et mindre fuldendt Værk.<br />
Vi har efter en nyere Kunstforskers, John Symonds' Opfattelse al Grund til i<br />
Carton'en at se Midtpunktet i <strong>Michelangelo</strong>'s Liv som Kunstner. Symonds kalder den<br />
Vandskellet, som drager Skillelinien mellem <strong>Michelangelo</strong>'s første og hans anden<br />
Manér.<br />
I ethvert Tilfælde havde intet tidligere Værk af den endnu ikke trediveaarige Mester<br />
gjort en Opsigt iblandt Datidens Kunstnere og Kunstforstandige som dette. Tilløbet for<br />
at se denne overlegent gennemførte Tegning var overordentligt. Carton'en var ikke<br />
færdig, da <strong>Michelangelo</strong> i 1505 fulgte det Kald til Rom fra Giulio den Anden, der naaede