Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Side 112<br />
de at have Støtte mod den Skammel, paa hvilken Moderens noget løftede venstre Ben<br />
har Fodfæste. Saaledes kommer den Lilles smukke højre Fod til at strækkes noget<br />
frem, som kunde de Andægtige faa Lov til at trykke deres Mund imod den.<br />
Moderens side Dragt med de smukke lodrette Folder, der svarer til Gruppens<br />
retvinklede Form og contrasterer mod Sønnens buede Linier, indfatter som et blødt<br />
Hylster det friske kraftfulde Barnelegeme. Hovedklædet, der ligger dobbelt eller<br />
tredobbelt over den ædle Pande, og falder ned til Skuldrene med en højtidelig<br />
Regelrethed, lader som Oldtidens fyrstelige Pandebind (thi Diademet er oprindeligt<br />
dette) den ranke Skikkelse virke mere anseligt. Den højre Haand holder efter Vedtægt<br />
en Bog. En simpel lille flad Skive nedenfor Halslinningen er Himmeldronningens eneste<br />
Smykke, eller rettere er vel mindre ment som Smykke end som Fuldendelsens Symbol.<br />
Moderens Udtryk er vemodigt, ligesom i Visheden om hvad der forestaar den<br />
Spæde, dog er denne Vemod fuldt behersket af overmenneskelig Ro. Den fine lige<br />
Næse, de sænkede Laag, den stille Mund, Alt bidrager ved ensartet Liniespil til<br />
Gruppens over Jordelivet løftede Holdning.<br />
Der findes i Bonnat-Museet i Bayonne en yderst elegant Tegning af <strong>Michelangelo</strong>,<br />
der uvist hvorfor ikke er optaget i Karl Freys store Samling af Mesterens Tegninger.<br />
Den nærmer sig betydeligt til Madonna i Bruges, forsaavidt Moderen (rigtignok i Profil<br />
og halvt knælende) viser sin lille Dreng frem, ligesom paa Gruppen i Belgien. Kun er<br />
denne Madonna langt friere i Holdning, yndefuld og livfuld med det yppige, udslaaede<br />
Haar og med venstre Haands sjældne Finhed. For at give Tegningen den attraaede<br />
pyramidale Form har <strong>Michelangelo</strong> tilføjet en lille Johannes, der blot er der for skelmsk<br />
at udfylde Pladsen, men ikke ser noget af hvad de to andre ser.<br />
<strong>Michelangelo</strong>'s Ven Jacopo Gallo havde, allerede ifølge Kontrakt af 19. Juni 1501<br />
skaffet ham Bestilling fra den gamle Cardinal Franceso Piccolomini paa fire eller<br />
fem Apostelstatuer til hans Gravmæle i Sienas Domkirke. Opgaven har imidlertid<br />
øjensynligt kedet ham, og han har ladet den ligge. Cardinalen blev Pave 22. September<br />
1503, dog kun for 27 Dage. Kontrakten blev fornyet af Arvingerne. Men kun Statuen af<br />
den hellige Petrus, der synes at lytte og se ned for sig, kan <strong>Michelangelo</strong> have givet<br />
sig af med. Klædemonet med de mange sære Folder skyldes rimeligvis ham. Dog<br />
ud over dette har han sikkert ikke rørt ved nogen af disse vedtægtsrette og tomme<br />
Apostelfigurer, der maa være udførte af talentløse Elever.<br />
6<br />
Der var andet, som optog ham, Sammentræffet med Tidsalderens største Kunstner,<br />
Leonardo da Vinci, og Tanken paa en Væddestrid med ham, hvem han fandt<br />
tilbagevendt til Firenze efter mer end sytten Aars Fraværelse fra Byen.<br />
1501 ved Foraarstid var Leonardo ankommet, medens <strong>Michelangelo</strong> endnu var i<br />
Rom. Han havde saa i 1502 som Ingeniør i Cesare Borgia's Tjeneste tilset Fæstninger<br />
i Romagna, var 1503 vendt tilbage og fyldte nu Byen med sit Ry.<br />
Den ældre som den yngre Kunstner stod sig godt med Piero Soderini, der 1502<br />
blev valgt til Firenze's Gonfaloniere paa Livstid, Leonardo, der alt som Yngling gjaldt<br />
for lige saa smuk som mangesidigt udrustet, var nu ved Halvhundredaarsalderen<br />
(født 1452) en skøn og imponerende Skikkelse. Han klædte sig særegent og med<br />
udsøgt Smag, bar gerne i Modsætning til Florentinernes lange Dragt en blegrød Bluse,<br />
der kun gik ham til Knæet, og lod sit smukt lokkede og omhyggeligt plejede Skæg<br />
voxe, til det naaede ham midt paa Brystet. En statelig Mand, en sjælden Kunstner,<br />
et Universalgeni, en Vismand, hvis Skikkelse var omspunden af Sagn. Han var, som