Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
Michelangelo Buonarroti
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Side 101<br />
thi i November 1497 blev hans Plan til Værket godkendt, Penge ham anviste og en<br />
Skrivelse udstedt af Cardinalen til Øvrigheden i Lucca om at lade Kunstneren ved<br />
dennes snarlige Ankomst til Carrara finde nødvendig Imødekommen med Hensyn til<br />
Marmorets Beskafenhed. Dog kan <strong>Michelangelo</strong>, efter hans Breve at dømme, neppe<br />
have været i Carrara før Marts 1498. Da har han for første Gang taget de Marmorbrud<br />
i Øjesyn, der skulde komme til at sysselsætte ham saa levende, og skulde optage saa<br />
urimelig stor en Part af hans kostbare Tid. Han var jo nemlig daarligt i Stand til at lade<br />
andre arbejde for sig, vilde selv gøre Alt.<br />
Da Marmorblokken i god Behold var ankommet til Rom, blev Kontrakten indgaaet<br />
og undertegnet. <strong>Michelangelo</strong> skulde have 450 Gulddukater for sit Arbejde og dette<br />
være udført et Aar efter den Dag, hvor det paabegyndtes. Man føler Kunstnerens stolte<br />
Selvtillid i, at han har kunnet nøjes med saa kort en Frist.<br />
I det 13. Aarhundrede var af de Billedhuggere, der i Kirkerne fremstillede<br />
Passionshistorien eller Martyrernes Skæbne, Lidelsen bleven opfattet som et Genskær<br />
af himmelsk Fryd. Al Smerte overstraaledes af den Godhed, Blidhed, Uskyld og<br />
Kærlighed, som her gav sig Udtryk. Den Kristendom, man troede paa og kendte, var<br />
den triumferende Kristendom.<br />
Med Begyndelsen af det 15. Aarhundrede indtraadte et Omslag i Følemaaden.<br />
Det blev nu det Mørke og Tragiske i Kristendommens Væsen, som ved Gengivelser<br />
af Lidelseshistorien gjorde sig gældende paa den triumferende Sejersvisheds<br />
Bekostning.<br />
Fremstillingen af Moderens Gensyn med Sønnen som korsfæstet havde oprindeligt<br />
lokket Malere, ikke Billedhuggere. Giotto havde lagt sin stille Inderlighed, Giovanni<br />
Bellini (i Brera) høj Værdighed og alvorlig Følelse i Billedet af Madonnas Kval. Bellini<br />
var her maaske noget paavirket af Mantegna's Strenghed. Botticelli endelig kunde ikke<br />
finde Udtryk stærke nok for Madonnas Fortvivlelse. Hos ham falder Maria i Afmagt, og<br />
de øvrige tilstedeværende hulker.<br />
Billedhuggerne paa deres Side havde i det 15. Aarhundredes Reliefer ikke kunnet<br />
give Passionshistorien et tilstrækkelig patetisk Udtryk. Den Lermodel af Donatello til et<br />
Dobbeltrelief, der opbevares i South Kensington-Museet i London, og som tilvenstre<br />
fremstiller Kristi Hudfletning, tilhøjre hans Korsfæstelse, skitserer under Korset i<br />
Forgrunden en Madonnafigur i vild Ophidselse, løftende sin Arm forfærdet og fortvivlet.<br />
Det Broncerelief af Korsfæstelsen med de lidenskabeligt grædende og gesticulerende<br />
Kvinder og Disciple, som nu findes i Bargello i Florents, viser ligeledes en Stræben<br />
efter med ophidset Indbildningskraft at gaa til det Yderste i Gengivelse af en Ligklages<br />
Tummel og Gny.<br />
Kommer man fra disse Billedhuggeres Reliefkunst til <strong>Michelangelo</strong>'s Pietà, saa<br />
falder der Ro over Sjælen, og den betages af stille Højhed, den forstummede,<br />
overvældede Smertes, der taler uden Ord og som, uden at foretage mer end et<br />
Minimum af Fagter, bevæger. Denne Madonna, der i sin dybe Kval er fattet, er det<br />
ædleste Udtryk for den Grundfølelse, at hvad her er foregaaet, er noget ubegribeligt,<br />
naturstridigt noget, der oprører ved sin skrækkelige Meningsløshed.<br />
Den, der blot har fordybet sig i <strong>Michelangelo</strong>'s første stille Relief, Madonna ved<br />
Trappen, har vidst, hvor strengt og sørgmodigt (ja man kan sige hvor ophøjet) hans<br />
Følelsesliv var. Men først her fra dette Underværk "Pietà" vælder hans Sjæleliv i dets<br />
ganske egenartede Højhed os imøde.<br />
Denne 24-aarige havde loddet Sorgens Dybde i Menneskesjælen. Han havde loddet<br />
den i en Moders Sjæl, som har mistet sit Kæreste paa Jorden, i en Kvindes Sjæl,