Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
8<br />
trepartsforhandlinger<br />
Når der skal tre<br />
til en aftale<br />
Havde fagbevægelsen ikke blandet blod med Schlüter i 1987, havde det<br />
set skidt ud for dansk økonomi. Nu skal arbejdsmarkedets parter igen<br />
være med til at hjælpe politikerne ud af en økonomisk krise.<br />
Af Peter Andersen, b&u@bupl.dk / Illustration: Louise Rosenkrands<br />
Arbejdsmarkedets parter skal beslutte dagpengeperiodens<br />
længde.<br />
Denne nyhed blev serveret som lidt af en sensation i<br />
forrige uge, mens der endnu var gang i de hemmelige<br />
forhandlinger om den nye regering og dens grundlag.<br />
Men faktisk er det helt i tråd med traditionen på det<br />
danske arbejdsmarked, at en regering beder parterne<br />
om hjælp, når den mangler svar på de store spørgsmål.<br />
Så bliver der indkaldt til trepartsforhandlinger. Eller<br />
trepartsdrøftelser, som det hedder, når der ikke er lagt op<br />
til en aftale, men politikerne bare vil have arbejdsgivere<br />
og fagbevægelse til at komme med gode idéer.<br />
Det var tilfældet i 1992, da den konservative statsminister<br />
Poul Schlüter nedsatte Zeuthen-udvalget, opkaldt<br />
efter daværende rigsstatistiker Hans E. Zeuthen.<br />
Her var dagpenge og aktivering på programmet. Selvom<br />
der ikke blev opnået enighed i udvalget, dannede arbejdet<br />
grundlag for de arbejdsmarkedsreformer, som Poul Nyrup<br />
Rasmussen og hans regering gennemførte i 1990’erne.<br />
brobygning. Zeuthen-udvalget vender vi tilbage til.<br />
For der er som nævnt en lang tradition for, at staten og<br />
parterne spiller sammen.<br />
»Historien går helt tilbage til begyndelsen af 1900-tallet,<br />
da den danske model blev skabt. Den første lov om arbejdsløshedsforsikring<br />
blev for eksempel til i samarbejde<br />
med arbejdsmarkedets parter. Vi har også fast trepartssamarbejde<br />
på områder som arbejdsmiljø og uddannelse,«<br />
siger Mikkel Mailand<br />
Han er forskningsleder på FAOS, som er et forskningscenter<br />
på Københavns Universitet. I 2008 udgav han en bog<br />
om arbejdsdelingen mellem staten og arbejds markedets<br />
parter.<br />
»I andre lande som Spanien, Østrig og Holland har man<br />
permanente trepartsinstitutioner, som diskuterer de store<br />
linjer i den økonomiske politik og i social- og arbejdsmarkedspolitikken.<br />
Herhjemme har vi en lovgivningszone<br />
og en overenskomstzone, som er skarpere adskilt end<br />
i de fleste andre lande. Når der<br />
neutral for de virksomheder, der<br />
er behov for at bygge bro mel- væsentlige trepartsforløb<br />
opererede på hjemmemarkedet,<br />
lem de to zoner, nedsætter man<br />
men som reducerede eksportvirk-<br />
ad hoc et trepartsudvalg, som 1987 • Fælleserklæringen, lavere<br />
somhedernes omkostninger med<br />
kan lave en rammeaftale. Der-<br />
omkostninger til arbejds-<br />
op til fem procent. Desuden havde<br />
med undgår politikerne at gribe<br />
giverne og pension til LO-<br />
dansk økonomi det grundlæggen-<br />
ind i overenskomsterne,« siger<br />
medlemmerne.de<br />
problem, at lønninger og priser<br />
Mikkel Mailand.<br />
1992 • Zeuthen-udvalget, dag-<br />
generelt voksede for hurtigt, og at<br />
penge og aktivering. Dele af<br />
opsparingen var for lille.<br />
krisen i 1987. Det var præcis,<br />
forslagene senere gennem-<br />
hvad der skete i 1987. Og på mange<br />
ført af Nyrup-regeringen.<br />
fælleserklæringen. Derfor<br />
måder minder situationen om i 1991-1992 • Hassenkam-udvalget. Om<br />
ville regeringen tage arbejds-<br />
dag, selvom regeringen dengang<br />
voksen- og efteruddannelse.<br />
markedets parter i ed, men ud-<br />
var borgerlig.<br />
1997-1998 • Trepartsdrøftelser om<br />
gangspunktet for et konstruktivt<br />
I 1985 havde regeringen gen-<br />
aktivering og tredje fase af<br />
samarbejde var bestemt ikke det<br />
nemført et stramt indgreb i over-<br />
Nyrup-regeringens arbejds-<br />
bedste efter regeringsindgrebet<br />
enskomsterne, og dermed standmarkedsreformer.<br />
to år før.<br />
set den storkonflikt, der netop var 2003-2009 • Trepartssamarbejde om<br />
Tre begivenheder i efteråret<br />
sat i værk. LO talte om det største<br />
Østaftalen.<br />
1987 fik imidlertid afgørende be-<br />
overgreb på lønmodtagerne siden 2003-2005 • Velfærdskommissionen.<br />
tydning.<br />
1930’erne, og demonstrationer og<br />
Førte til velfærdsforliget om<br />
Ved folketingsvalget i sep-<br />
politiske strejker fortsatte længe<br />
blandt andet tilbagetræktember<br />
blev Schlüter-regeringen<br />
efter.<br />
ning.<br />
svækket og var nu afhængig af<br />
Da der igen skulle forhandles 2004-2006 • Livslang læring. Regeringen<br />
både de Radikale og Fremskridts-<br />
overenskomster i begyndelsen<br />
frigav en milliard kroner<br />
partiet. Umiddelbart efter blev<br />
af 1987, var arbejdsgiverne an-<br />
til efteruddannelse på<br />
Svend Auken valgt som ny forderledes<br />
medgørlige. Et hurtigt<br />
betingelse af, at arbejdsmand<br />
for Socialdemokratiet efter<br />
januarforlig i jernindustrien<br />
markedets parter selv ville<br />
Anker Jørgensen. I november fik<br />
sikrede ikke alene en arbejds-<br />
være med til at finansiere<br />
LO en ny, stærk formand, Finn<br />
tidsforkortelse til 37 timer, men<br />
uddannelsesindsatsen via<br />
Thorgrimson, som ville samar-<br />
også en klækkelig forhøjelse af<br />
overenskomsterne.<br />
bejde med hvem som helst for at<br />
mindstelønnen, som satte gang 2006-2007 • Kvalitetsreformen, treparts-<br />
holde Fremskridtspartiet uden for<br />
i en opadgående lønspiral.<br />
samarbejde om udviklingen<br />
indflydelse.<br />
Det truede den danske beta-<br />
af den offentlige sektor som<br />
Resultatet kom den 8. decemlingsbalance.<br />
I Finansministeriet<br />
oplæg til overenskomstforber,<br />
da regeringen og arbejds-<br />
fandt man på den såkaldte AMBI.<br />
handlingerne i 2008.<br />
markedets parter underskrev<br />
Det var en omlægning arbejdsgi-<br />
’Fælleserklæringen af 1987’. Den<br />
vernes afgifter til staten, som var indeholdt tre hovedelementer: <br />
BØRN&UNGE | NR. 17 | 06. oktober 2011 9