12 hvis denne adfærd er udtryk for påvirkning fra sociale ... - Gyldendal
12 hvis denne adfærd er udtryk for påvirkning fra sociale ... - Gyldendal
12 hvis denne adfærd er udtryk for påvirkning fra sociale ... - Gyldendal
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sociale mekanism<strong>er</strong><br />
Sociologien og<br />
individet<br />
<strong>hvis</strong> <strong>denne</strong> <strong>adfærd</strong> <strong>er</strong> <strong>udtryk</strong> <strong>for</strong> <strong>påvirkning</strong> <strong>fra</strong> <strong>sociale</strong> kræft<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> har til hensigt eft<strong>er</strong>følgende at påvirke andre mennesk<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> grupp<strong>er</strong>ing<strong>er</strong> af mennesk<strong>er</strong>. At skrive på en politisk tale<br />
<strong>for</strong>egår jo ofte i enrum, men vi vil alligevel kalde det en social<br />
aktivitet ell<strong>er</strong> social <strong>adfærd</strong>, <strong>for</strong>di <strong>denne</strong> handling <strong>for</strong>b<strong>er</strong>ed<strong>er</strong><br />
en <strong>påvirkning</strong> af større ell<strong>er</strong> mindre dele af samfundet.<br />
De fleste sociolog<strong>er</strong> vil ikke lade sige nøje med at stud<strong>er</strong>e den<br />
<strong>sociale</strong> int<strong>er</strong>aktion. De int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong><strong>er</strong> sig også <strong>for</strong> at <strong>for</strong>klare, hvad<br />
d<strong>er</strong> fremkald<strong>er</strong> <strong>denne</strong> int<strong>er</strong>aktion. Med den svenske sociolog<br />
Göran Th<strong>er</strong>borns <strong>for</strong>mul<strong>er</strong>ing vil de have svar på spørgsmål<br />
som: Hvor<strong>for</strong> handl<strong>er</strong> disse mennesk<strong>er</strong> på netop <strong>denne</strong> måde?<br />
Hvor<strong>for</strong> ændr<strong>er</strong> de <strong>sociale</strong> <strong>for</strong>hold sig på netop <strong>denne</strong> måde?<br />
(Th<strong>er</strong>born 1991, s. 178).<br />
Sociale fænomen<strong>er</strong> omfatt<strong>er</strong> altså ikke blot den ydre <strong>adfærd</strong>,<br />
som kan iagttages, men også de mekanism<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> fremkald<strong>er</strong><br />
<strong>adfærd</strong>en. Det kan være bestemte holdning<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> værdi<strong>er</strong>, d<strong>er</strong><br />
dikt<strong>er</strong><strong>er</strong> en bestemt handling. Da mennesk<strong>er</strong>s holdning<strong>er</strong> og<br />
værdi<strong>er</strong> ikke opstår i et tomrum, men påvirkes og <strong>for</strong>mes af de<br />
<strong>sociale</strong> sammenhænge, disse mennesk<strong>er</strong> fung<strong>er</strong><strong>er</strong> inden <strong>for</strong>, <strong>er</strong><br />
det helt logisk at inddrage dem und<strong>er</strong> kategorien <strong>sociale</strong> fænomen<strong>er</strong>.<br />
Og selv den måde, opfyldelsen af elementære behov<br />
som behovet <strong>for</strong> føde ell<strong>er</strong> behovet <strong>for</strong> an<strong>er</strong>kendelse <strong>for</strong>egår<br />
på, vil være socialt betinget. Eksempelvis regul<strong>er</strong>ingen af, hvilke<br />
legitime fremgangsmåd<strong>er</strong> d<strong>er</strong> i samfundet står til rådighed<br />
<strong>for</strong> hv<strong>er</strong> enkelt til at stille sin sult og tørst, og også hvordan<br />
man gør det på en socialt acceptabel, »dannet« måde, fx ved<br />
valg og betjening af bestemte spis<strong>er</strong>edskab<strong>er</strong>. Også opfattelsen<br />
af, hvad man kan spise og drikke, altså hvad d<strong>er</strong> opfattes som<br />
menneskeføde, <strong>er</strong> i høj grad socialt betinget.<br />
Begrebet socialt fænomen omfatt<strong>er</strong> således <strong>for</strong> de fleste sociolog<strong>er</strong><br />
både social ag<strong>er</strong>en i <strong>for</strong>m af handling<strong>er</strong> og udtalels<strong>er</strong> og<br />
de <strong>sociale</strong> mekanism<strong>er</strong>, som fremkald<strong>er</strong> disse <strong>sociale</strong> handling<strong>er</strong><br />
og process<strong>er</strong>.<br />
Ved at und<strong>er</strong>strege, at sociologi <strong>er</strong> videnskaben om <strong>sociale</strong><br />
fænomen<strong>er</strong>, har man samtidig sagt, at den ikke beskæftig<strong>er</strong> sig<br />
med det individuelle tilfælde ell<strong>er</strong> med individuelle årsag<strong>er</strong> til<br />
bestemte handling<strong>er</strong> – sociolog<strong>er</strong> beskæftig<strong>er</strong> sig med individ<strong>er</strong><br />
som repræsentant<strong>er</strong> <strong>for</strong> <strong>sociale</strong> kræft<strong>er</strong>, grupp<strong>er</strong>, organisation<strong>er</strong>,<br />
int<strong>er</strong>ess<strong>er</strong>, klass<strong>er</strong> mv., og de led<strong>er</strong> eft<strong>er</strong> <strong>for</strong>klaring<strong>er</strong> i<br />
socialt betingede årsag<strong>er</strong> – selv om enkeltindivid<strong>er</strong> ofte <strong>er</strong> in<strong>for</strong>mant<strong>er</strong><br />
ell<strong>er</strong> respondent<strong>er</strong>.<br />
<strong>12</strong>
Wrights<br />
neomarxistiske model<br />
Goldthorpe-Eriksonmodellen<br />
klasse/mellemlagene) i klassestrukturen og d<strong>er</strong>med et svar på<br />
spørgsmålet om grænsedragningen mellem middelklassen og<br />
arbejd<strong>er</strong>klassen.<br />
I Wrights neomarxistiske model <strong>er</strong> nyskabelsen i <strong>for</strong>hold til<br />
den klassiske marxistiske teori en påpegning af, at d<strong>er</strong> i kapitalistiske<br />
samfund i vor tid »<strong>er</strong> tre hovedtyp<strong>er</strong> af udbytning:<br />
kapitalistisk udbytning bas<strong>er</strong>et på uligheden i kontrollen ov<strong>er</strong><br />
produktionsmidl<strong>er</strong>ne; bureaukratisk ell<strong>er</strong> organisatorisk udbytning<br />
bas<strong>er</strong>et på uligheden i kontrollen ov<strong>er</strong> organisation<strong>er</strong>s<br />
ressourc<strong>er</strong>; og kundskabsbas<strong>er</strong>et udbytning bas<strong>er</strong>et på uligheden<br />
i kontrollen ov<strong>er</strong> sjældne færdighed<strong>er</strong>.« Han når frem<br />
til, at »klassedelingen inden <strong>for</strong> lønmodtag<strong>er</strong>gruppen d<strong>er</strong><strong>for</strong><br />
må ses som et resultat af <strong>for</strong>ekomsten af to ikke-kapitalistiske<br />
udbytningsmekanism<strong>er</strong>. ‘Middelklassen’ i de kapitalistiske<br />
sam fund består i <strong>denne</strong> t<strong>er</strong>minologi af de position<strong>er</strong> blandt<br />
løn modtag<strong>er</strong>ne, som udbytt<strong>er</strong> andre gennem bureaukratiske<br />
udbytningsmekanism<strong>er</strong> og kundskabsmæssige udbytningsmekanism<strong>er</strong>.<br />
Arbejd<strong>er</strong>klassen <strong>er</strong> således defin<strong>er</strong>et som de<br />
po sition<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> bliv<strong>er</strong> udbyttet ifølge alle tre dimension<strong>er</strong> af<br />
udbytning« (Wright 1989).<br />
Det ganske domin<strong>er</strong>ende alt<strong>er</strong>nativ til Wrights model af<br />
klassestrukturen <strong>er</strong> den klasseinddeling, d<strong>er</strong> <strong>er</strong> udarbejdet af<br />
John H. Goldthorpe og Rob<strong>er</strong>t Erikson (Erikson & Goldthorpe<br />
1992). D<strong>er</strong>es svar på, hvor skillelinjen mellem arbejd<strong>er</strong>klassen<br />
og den nye middelklasse skal drages, bas<strong>er</strong><strong>er</strong> de på en sondring<br />
mellem to idealtyp<strong>er</strong> af ansættelses<strong>for</strong>hold. På den ene<br />
side »arbejdskontrakt<strong>er</strong>«, hvor indsatsen kontroll<strong>er</strong>es gennem<br />
aflønning på time- ell<strong>er</strong> stykbasis (arbejd<strong>er</strong>klassen), og på den<br />
anden side »s<strong>er</strong>vicekontrakt<strong>er</strong>«, hvor d<strong>er</strong> i et læng<strong>er</strong>e ansættelsesp<strong>er</strong>spektiv<br />
bl.a. købes specialis<strong>er</strong>et viden og loyalitet (den<br />
nye middelklasse, som de kald<strong>er</strong> »s<strong>er</strong>viceklassen«).<br />
Erikson-Goldthorpe-modellen <strong>er</strong> i disse år den mest anvendte<br />
model i komparative analys<strong>er</strong> af <strong>for</strong>skellige samfund<br />
og <strong>er</strong> i Danmark i en komprim<strong>er</strong>et <strong>for</strong>m anvendt i en afhandling<br />
af Lars Benjaminsen (Benjaminsen 2006). Wrights model<br />
<strong>er</strong> anvendt af Jens Hoff og Jørgen Goul And<strong>er</strong>sen, d<strong>er</strong> diskut<strong>er</strong><strong>er</strong><br />
såvel stærke som svage sid<strong>er</strong> i dens empiriske brugbarhed<br />
(Hoff & Goul And<strong>er</strong>sen 1989).<br />
Endelig har Erik Jørgen Hansen i sin und<strong>er</strong>søgelse af en gen<strong>er</strong>ations<br />
livs<strong>for</strong>løb <strong>fra</strong> 14-årsald<strong>er</strong>en i 1968 til 38-årsald<strong>er</strong>en i<br />
1992, med inspiration <strong>fra</strong> bl.a. Wright, introduc<strong>er</strong>et et alt<strong>er</strong>nativ<br />
66
Men det <strong>er</strong> klart, at alle de nævnte <strong>for</strong>dele kan sættes ov<strong>er</strong> styr,<br />
<strong>hvis</strong> man ikke benytt<strong>er</strong> veluddannede og <strong>er</strong>farne int<strong>er</strong>view<strong>er</strong>e.<br />
Argument<strong>er</strong>ne <strong>for</strong> at sætte en omkostningskrævende dataindsamling<br />
i gang fald<strong>er</strong> aldeles til jorden, <strong>hvis</strong> man ikke sikr<strong>er</strong><br />
sig, at int<strong>er</strong>view<strong>er</strong>korpset <strong>er</strong> højt kvalific<strong>er</strong>et, ligesom det ville<br />
være spild af penge, <strong>hvis</strong> spørgeskemaet ikke <strong>er</strong> konstru<strong>er</strong>et af<br />
metodisk veluddannede og <strong>er</strong>farne <strong>for</strong>sk<strong>er</strong>e.<br />
I resten af kapitlet vil spørgsmåls<strong>for</strong>mul<strong>er</strong>ing og spørgeskemakonstruktion<br />
primært blive gennemgået med henblik på<br />
besøgsint<strong>er</strong>viewning. Mange problem<strong>er</strong> i <strong>for</strong>bindelse med dette<br />
arbejde <strong>er</strong> naturligvis fælles <strong>for</strong> alle spørgeskema<strong>er</strong> uanset<br />
dataindsamlingsmetod<strong>er</strong>, men ved en del beslutning<strong>er</strong> <strong>er</strong> det<br />
væsentligt at gøre sig klart, i hvilken sammenhæng spørgeskemaet<br />
skal anvendes.<br />
Spørgsmålstyp<strong>er</strong><br />
Et spørgeskema vil næsten altid bestå af fl<strong>er</strong>e typ<strong>er</strong> spørgsmål.<br />
Da d<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong>skellige problem<strong>er</strong> <strong>for</strong>bundet med de <strong>for</strong>skellige<br />
spørgsmålstyp<strong>er</strong>, gives d<strong>er</strong> i dette afsnit en kort gennemgang<br />
af hovedtyp<strong>er</strong>ne. Typologien dannes ofte eft<strong>er</strong> tre dimension<strong>er</strong>,<br />
indholdsdimensionen (spørges d<strong>er</strong> til faktiske <strong>for</strong>hold ell<strong>er</strong> holdning<strong>er</strong>?),<br />
tidsdimensionen (spørges d<strong>er</strong> til emn<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> vedrør<strong>er</strong><br />
<strong>for</strong>tiden, nutiden ell<strong>er</strong> fremtiden?) og svardimensionen (eft<strong>er</strong>følges<br />
spørgsmålet af på <strong>for</strong>hånd konstru<strong>er</strong>ede svarkategori<strong>er</strong>, ell<strong>er</strong><br />
<strong>er</strong> respondentens svarmulighed<strong>er</strong> åbne?).<br />
Indholdsdimensionen<br />
Faktuelle spørgsmål vedrør<strong>er</strong> <strong>adfærd</strong>, hændels<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> ydre egenskab<strong>er</strong><br />
og kendetegn. Hvilken skoleuddannelse har De? og Hvilket<br />
år <strong>er</strong> De født? <strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong> på faktuelle spørgsmål, nøjagtig<br />
som Hvor mange kg vej<strong>er</strong> De? <strong>er</strong> det.<br />
Kognitive spørgsmål (kundskabsspørgsmål) har til <strong>for</strong>mål<br />
at måle respondent<strong>er</strong>nes viden om bestemte emn<strong>er</strong>. Hvor<br />
mange indvandr<strong>er</strong>e og flygtninge bor <strong>for</strong> tiden i Danmark? og<br />
Hvilke parti<strong>er</strong> <strong>er</strong> <strong>for</strong> tiden repræsent<strong>er</strong>et i Folketinget? <strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong><br />
på kognitive spørgsmål, nøjagtig som Hvilket år dannede<br />
Socialdemokratiet første gang reg<strong>er</strong>ing h<strong>er</strong> i landet? <strong>er</strong> det.<br />
105<br />
Betydningen af<br />
veluddannede<br />
int<strong>er</strong>view<strong>er</strong>e<br />
Faktuelle spørgsmål<br />
Kognitive spørgsmål
Holdningsspørgsmål<br />
Evalu<strong>er</strong>ings spørgsmål<br />
Holdningsspørgsmål (attitudespørgsmål) stilles med henblik<br />
på at måle respondentens mening om ell<strong>er</strong> holdning til et<br />
emne. Er De utilfreds ell<strong>er</strong> tilfreds med den måde, det danske folkestyre<br />
fung<strong>er</strong><strong>er</strong> på? og Hvor tilfreds <strong>er</strong> De alt i alt med den støtte, De<br />
har modtaget, eft<strong>er</strong> at barnet ikke læng<strong>er</strong>e <strong>er</strong> anbragt? <strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong><br />
på holdningsspørgsmål, nøjagtig som Er De tilhæng<strong>er</strong> ell<strong>er</strong> modstand<strong>er</strong><br />
af det danske <strong>for</strong>behold ov<strong>er</strong> <strong>for</strong> møntunionen?<br />
En særlig type holdningsspørgsmål udgøres af, hvad man<br />
kunne kalde vurd<strong>er</strong>ende spørgsmål ell<strong>er</strong> evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål.<br />
Når <strong>denne</strong> sondring normalt ikke <strong>for</strong>etages i metodelitt<strong>er</strong>aturen,<br />
hæng<strong>er</strong> det sikk<strong>er</strong>t sammen med, at den <strong>er</strong> vanskelig at<br />
<strong>for</strong>etage, og at man kan hævde, at t<strong>er</strong>men evalu<strong>er</strong>ing blot <strong>udtryk</strong>k<strong>er</strong><br />
én dimension af det m<strong>er</strong>e gen<strong>er</strong>elle holdningsbegreb,<br />
samt at d<strong>er</strong> altid <strong>er</strong> et element af vurd<strong>er</strong>ing ell<strong>er</strong> evalu<strong>er</strong>ing i<br />
holdningstilkendegivels<strong>er</strong>. I mange tilfælde kan det også være<br />
vanskeligt at afgøre, om man har med et egentligt holdningsspørgsmål<br />
ell<strong>er</strong> et evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål at gøre. Selv om man<br />
accept<strong>er</strong><strong>er</strong> den indvending, at evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål <strong>er</strong> en und<strong>er</strong>kategori<br />
af holdningsspørgsmål, skal d<strong>er</strong> h<strong>er</strong> argument<strong>er</strong>es<br />
<strong>for</strong> at opretholde sondringen. Det skyldes, at den ofte manglende<br />
ref<strong>er</strong>enc<strong>er</strong>amme <strong>for</strong> respondent<strong>er</strong>s svar på det, d<strong>er</strong> kaldes<br />
holdningsspørgsmål og reelt <strong>er</strong> evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål, kan<br />
etabl<strong>er</strong>es ved en kombination af holdningsspørgsmål og evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål<br />
inden <strong>for</strong> samme emne.<br />
Hvordan <strong>er</strong> den økonomiske siuation i dag <strong>for</strong> Dem selv og de<br />
p<strong>er</strong>son<strong>er</strong>, De bor sammen med, når De sammenlign<strong>er</strong> med <strong>for</strong> ét år<br />
siden? og Hvor længe regn<strong>er</strong> De med, at barnet skal være anbragt<br />
endnu? <strong>er</strong> eksempl<strong>er</strong> på, hvad d<strong>er</strong> h<strong>er</strong> benævnes evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål.<br />
Tag<strong>er</strong> vi det tidlig<strong>er</strong>e nævnte eksempel på et holdningsspørgsmål,<br />
Hvor tilfreds <strong>er</strong> De alt i alt med den støtte, De har<br />
modtaget, eft<strong>er</strong> at barnet ikke læng<strong>er</strong>e <strong>er</strong> anbragt?, kan tolkning<br />
af svar på spørgsmålet være vanskelig. Spørgsmålet <strong>er</strong> stillet<br />
til respondent<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> har oplyst, at de har modtaget en ell<strong>er</strong><br />
fl<strong>er</strong>e <strong>for</strong>m<strong>er</strong> <strong>for</strong> støtte <strong>fra</strong> den kommunale social<strong>for</strong>valtning i<br />
<strong>for</strong>bindelse med d<strong>er</strong>es anbragte barns hjemgivelse. Men hvad<br />
betyd<strong>er</strong> svaret »Meget utilfreds«? D<strong>er</strong> <strong>er</strong> i hv<strong>er</strong>t fald tre tolkningsmulighed<strong>er</strong>:<br />
Utilfredsheden kan skyldes, at respondenten<br />
opfatt<strong>er</strong> støtten som aldeles mangelfuld, at respondenten<br />
havde ønsket en helt anden <strong>for</strong>m <strong>for</strong> støtte, ell<strong>er</strong> at respondenten<br />
følte, at støtten var ov<strong>er</strong>drevet ell<strong>er</strong> helt ov<strong>er</strong>flødig.<br />
106
For at tolke svarene på det gen<strong>er</strong>elle holdningsspørgsmål<br />
burde d<strong>er</strong> <strong>for</strong>inden være stillet mindst to evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål.<br />
Spørgsmålene Havde De behov <strong>for</strong> støtte ved barnets hjemgivelse?<br />
og i bekræftende fald Hvilke af de <strong>for</strong>m<strong>er</strong> <strong>for</strong> støtte, som<br />
kommunen tilbyd<strong>er</strong>, havde De mest behov <strong>for</strong>? kunne have bidraget<br />
med svar, d<strong>er</strong> muliggjorde en m<strong>er</strong>e præcis tolkning af svar på<br />
det gen<strong>er</strong>elle holdningsspørgsmål. Det konkrete eksempel <strong>udtryk</strong>k<strong>er</strong><br />
den gen<strong>er</strong>elle regel, at holdningsspørgsmål bør kombin<strong>er</strong>es<br />
med evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål, <strong>hvis</strong> man vil sikre sig en<br />
ref<strong>er</strong>enc<strong>er</strong>amme <strong>for</strong> svarene på holdningsspørgmålet.<br />
Mens det ikke rent begrebsmæssigt vold<strong>er</strong> større problem<strong>er</strong><br />
at <strong>for</strong>etage den beskrevne opdeling i spørgsmålstyp<strong>er</strong>, <strong>er</strong> det<br />
ofte vanskelig<strong>er</strong>e i konkrete tilfælde at afgøre, hvordan det enkelte<br />
spørgsmål skal rubric<strong>er</strong>es. Når kommunale sagsbehandl<strong>er</strong>e<br />
i en und<strong>er</strong>søgelse om anbragte børn blev spurgt: Blev d<strong>er</strong><br />
på mødet opnået fælles <strong>for</strong>ståelse af <strong>for</strong>mål, indhold og ramm<strong>er</strong> <strong>for</strong><br />
anbringelsen?, <strong>er</strong> spørgsmåls<strong>for</strong>mul<strong>er</strong>ingen <strong>for</strong>melt som i et<br />
faktuelt spørgsmål. Men tilstedeværelsen af »fælles <strong>for</strong>ståelse«<br />
mellem part<strong>er</strong>, d<strong>er</strong> endda i mange tilfælde kan have svært ved<br />
at kommunik<strong>er</strong>e, som i tilfældet sagsbehandl<strong>er</strong>e og <strong>for</strong>ældre til<br />
anbragte børn, kan næppe objektivt afgøres alene på grundlag<br />
af sagsbehandl<strong>er</strong>es svar. H<strong>er</strong> vil klart være spill<strong>er</strong>um <strong>for</strong> subjektive<br />
opfattels<strong>er</strong> af, hvad d<strong>er</strong> <strong>for</strong>egik på mødet. D<strong>er</strong>med <strong>er</strong><br />
spørgsmålet reelt et evalu<strong>er</strong>ingsspørgsmål.<br />
Mens det i dette eksempel <strong>er</strong> <strong>for</strong>holdsvis let at afgøre spørgsmålets<br />
karakt<strong>er</strong>, <strong>er</strong> d<strong>er</strong> mange eksempl<strong>er</strong> på spørgsmål, hvor<br />
det til syvende og sidst b<strong>er</strong>or på den enkelte <strong>for</strong>sk<strong>er</strong>s vurd<strong>er</strong>ing,<br />
hvordan spørgsmålet skal rubric<strong>er</strong>es – og d<strong>er</strong> behøv<strong>er</strong><br />
ikke være ov<strong>er</strong>ensstemmelse mellem <strong>for</strong>skellige <strong>for</strong>sk<strong>er</strong>es opfattelse<br />
af samme spørgsmål. Problemet opstår næsten udelukkende<br />
ved bedømmelsen af, hvorvidt et spørgsmål <strong>er</strong> faktuelt<br />
ell<strong>er</strong> vurd<strong>er</strong>ende.<br />
Når d<strong>er</strong> <strong>er</strong> gjort en del ud af <strong>denne</strong> diskussion, skyldes det,<br />
at opfattelsen af, hvilken type spørgsmål man har med at gøre,<br />
har konsekvens<strong>er</strong> <strong>for</strong> tolkning og analyse af svarene på spørgsmålet.<br />
Afspejl<strong>er</strong> svarene respondent<strong>er</strong>nes oplysning om en<br />
faktisk hændelse, ell<strong>er</strong> <strong>er</strong> d<strong>er</strong> et større ell<strong>er</strong> mindre indslag af<br />
vurd<strong>er</strong>ing i svaret? H<strong>er</strong> må <strong>for</strong>sk<strong>er</strong>en have afklaret sin opfattelse<br />
af spørgsmålets og d<strong>er</strong>med svarenes karakt<strong>er</strong>, idet udfaldet<br />
af <strong>for</strong>sk<strong>er</strong>ens tankevirksomhed afgør, om variablen optræd<strong>er</strong><br />
som objektiv ell<strong>er</strong> subjektiv indikator i analys<strong>er</strong>ne.<br />
107