Gældende Studieordning ”Gl.” - Læreruddannelsen Zahle
Gældende Studieordning ”Gl.” - Læreruddannelsen Zahle
Gældende Studieordning ”Gl.” - Læreruddannelsen Zahle
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
<strong>Gældende</strong><br />
<strong>Studieordning</strong><br />
<strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> læreruddannelse<br />
efter 1998 Bekendtgørelsen<br />
N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium<br />
(Rev. pr.16. januar 2008)<br />
1
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Indholdsfortegnelse<br />
FORORD ....................................................................................................................... 4<br />
INDLEDNING .............................................................................................................. 5<br />
STUDIETS OPBYGNING ............................................................................................ 7<br />
ALMEN DIDAKTIK ................................................................................................... 10<br />
PSYKOLOGI ............................................................................................................... 14<br />
PÆDAGOGIK ............................................................................................................. 18<br />
SKOLEN I SAMFUNDET ......................................................................................... 22<br />
KRISTENDOMSKUNDSKAB/LIVSOPLYSNING ................................................... 25<br />
PRAKTIK .................................................................................................................... 28<br />
TVÆRFAGLIGE FORLØB ....................................................................................... 35<br />
STUDIEINTRODUCERENDE FORLØB ................................................................ 36<br />
TVÆRFAGLIGT PRAKTISK- MUSISK FORLØB ................................................. 37<br />
TVÆRFAGLIGT MEDIEFORLØB .......................................................................... 39<br />
MØDESTEDER .......................................................................................................... 41<br />
BACHELOROPGAVEN ............................................................................................. 45<br />
BILLEDKUNST .......................................................................................................... 47<br />
BIOLOGI ..................................................................................................................... 52<br />
DANSK ........................................................................................................................ 58<br />
DANSK SOM ANDETSPROG ................................................................................... 64<br />
ENGELSK ................................................................................................................... 70<br />
FRANSK ...................................................................................................................... 76<br />
FYSIK/KEMI .............................................................................................................. 81<br />
GEOGRAFI ................................................................................................................. 85<br />
HISTORIE .................................................................................................................. 90<br />
HJEMKUNDSKAB ..................................................................................................... 95<br />
HÅNDARBEJDE ...................................................................................................... 100<br />
IDRÆT ...................................................................................................................... 105<br />
KRISTENDOMSKUNDSKAB/RELIGION ............................................................. 111<br />
MATEMATIK ........................................................................................................... 116<br />
MUSIK ....................................................................................................................... 122<br />
NATUR/TEKNIK ...................................................................................................... 128<br />
SAMFUNDSFAG ..................................................................................................... 133<br />
2
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
TYSK .......................................................................................................................... 138<br />
TILBUDSPLIGTIGE KURSER ............................................................................... 142<br />
PRAKTISK-MUSISK FAGOMRÅDE ..................................................................... 143<br />
UNDERVISNING AF BØRN I DE FØRSTE ÅR I SKOLEN ............................... 144<br />
UNDERVISNING AF BØRN MED SÆRLIGE BEHOV ...................................... 146<br />
SKRIVNING OG RETORIK .................................................................................... 148<br />
FRIVILLIG UNDERVISNING ............................................................................... 151<br />
GENERELLE BESTEMMELSER FOR UDDANNELSEN .................................. 152<br />
3
FORORD<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Denne studieordning træder i kraft pr. august 2006 og gælder for alle<br />
studerende indskrevet på den ordinære læreruddannelse ved N. <strong>Zahle</strong>s<br />
Seminarium efter 1998.<br />
Det betyder, at eksamener skal aflægges efter de regler, der er angivet i<br />
denne ordning, ligesom alle forhold vedrørende obligatoriske forløb og<br />
materiale til eksamen skal følge de procedurer, der er beskrevet her.<br />
Afvigelser i forhold til denne studieordning kan kun finde sted efter skriftlig<br />
ansøgning herom til ledelsen, ligesom ændringer af denne ordning kræver en<br />
formel vedtagelse og offentliggørelse.<br />
Lars Jakob Muschinsky<br />
Rektor<br />
4
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
INDLEDNING<br />
I denne studieordning beskrives de lokale bestemmelser for<br />
læreruddannelsen på N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium. De er udarbejdet på grundlag af<br />
Læreruddannelsesloven af 1997, Bekendtgørelse nr. 382 af 19. juni 1998<br />
samt de mål og Centrale kundskabs- og færdighedsområder, CKF‟er, der er<br />
opstillet af Undervisningsministeriet. De udgør sammen med disse det<br />
juridiske grundlag og regelsæt for læreruddannelsen ved seminariet fra og<br />
med årgang 98.<br />
Der er inden for disse rammer en række forskelle mht., hvordan de enkelte<br />
seminarier tilrettelægger deres uddannelse, hvordan fagene fordeles på de<br />
fire år, hvordan samarbejdet mellem fagene organiseres, og hvilke forløb der<br />
udbydes hhv. som pligtige og som tilbud. Af denne studieordning fremgår det,<br />
hvordan N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium har valgt at sammenstykke læreruddannelsen,<br />
hvilke særlige forhold seminariet har valgt at lægge vægt på inden for de<br />
enkelte fag, inden for organiseringen af fagene, inden for kurser og forløb og i<br />
tilrettelæggelsen og organiseringen af studiet som sådan – og for hvordan<br />
eksamen afvikles.<br />
På den måde repræsenterer studieordningen den tænkning og praksis, der<br />
karakteriserer uddannelsen på N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium. Denne er i særlig grad<br />
karakteriseret ved:<br />
• Mødesteder, hvor de studerende ud fra forskellige perspektiver arbejder<br />
med forholdet mellem skolens undervisningsfag og almendidaktikken.<br />
• Tværfaglige forløb, hvor de studerende i samarbejdet mellem flere fag og<br />
lærere arbejder projektorienteret omkring udvalgte emner inden for hhv. det<br />
praktisk musiske fagområde og det mediefaglige område.<br />
Herudover samarbejder fagene tematisk omkring:<br />
• Praktikforløb.<br />
• Børns mundtlige og skriftlige sprogfærdighed.<br />
• Menneskets samspil med naturen.<br />
• Den praktiskmusiske dimension.<br />
• Internationale emner.<br />
• Folkeskolens obligatoriske emner.<br />
• Særlige forhold for tosprogede elever.<br />
I alle fag på seminariet indgår informationssøgning, -bearbejdning og<br />
-formidling via informations- og kommunikationsteknologi, IKT, på forskellig<br />
måde som en integreret del af undervisningen. Opgaver, præsentationer og<br />
dokumentation af aktiviteter vil for en stor dels vedkommende kunne eller<br />
skulle foregå via IKT.<br />
5
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Herudover indgår IKT på følgende måde:<br />
• De studerende tilbydes kurser i grundlæggende IKT-områder og<br />
anvendelse af seminariets intranet via seminariets Mediecenter.<br />
• I de enkelte linjefag præsenteres programmer for IKT-baserede aktiviteter i<br />
folkeskolen, ligesom forhold vedrørende anvendelse af IKT i folkeskolen<br />
undersøges og drøftes.<br />
Hele uddannelsen er således orienteret mod undersøgelse af, øvelse i og<br />
refleksion over lærerpraksis, en samtænkning af det faglige med det<br />
pædagogiske og en opmærksomhed mod bredden i de faglige og<br />
aktivitetsmæssige udfordringer, der indgår i lærerens arbejde. Derudover er<br />
uddannelsen tilrettelagt, så der gennem hele forløbet lægges betydelig vægt<br />
på den form for samarbejde og på den selvstændige planlægning og faglige<br />
fordybelse, der er et grundvilkår i alt lærerarbejde.<br />
<strong>Studieordning</strong>en beskriver hovedtræk i studieforløbet og de obligatoriske<br />
forløb i læreruddannelsen på seminariet. I de enkelte fag er der tale om, at der<br />
i forbindelse med den endelige aftale mellem studerende og lærer om studiets<br />
tilrettelæggelse og indhold udarbejdes mere detaljerede beskrivelser med<br />
udgangspunkt i holdets udmøntning af de formulerede mål. Det samme<br />
gælder ved tilrettelæggelsen af de særlige tematiske og tværfaglige forløb.<br />
Uddybende informationer om fag, tværfaglige forløb, konkrete aftaler og<br />
arrangementer omkring studiet, undervisningen og eksamen vil være<br />
tilgængelig på seminariets intranet.<br />
I den forstand gør studieordningen det ikke ud for en fuldgyldig beskrivelse af<br />
studiet eller uddannelsen som sådan, ligesom de enkelte fag indeholder mere<br />
end de rammer, der her er beskrevet.<br />
<strong>Studieordning</strong>en udstikker imidlertid rammer og bestemmelser for studiet. Det<br />
er den, man refererer til og følger under i det daglige arbejde. Og det er her, at<br />
man søger afklaring i tilfælde af usikkerhed eller uenighed.<br />
Revisionen er tiltrådt af Seminarierådet og forelagt seminariets bestyrelse og<br />
Undervisningsministeriet. Fremtidige studieordninger og ændringer heraf vil<br />
blive udarbejdet af Seminarierådet, og af rektor blive forelagt bestyrelsen og<br />
Undervisningsministeriet til godkendelse.<br />
Lars Jakob Muschinsky<br />
Rektor<br />
Juni 2006<br />
6
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
STUDIETS OPBYGNING<br />
<strong>Læreruddannelsen</strong> ved N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium indeholder fag og tidsrammer i<br />
overensstemmelse med bekendtgørelsen, og der er valgt en struktur, hvor<br />
fag, linjefag, obligatoriske opgaver, tværfaglige forløb og praktik er fordelt<br />
således:<br />
1.<br />
sem<br />
1. år 2. år 3. år 4. år<br />
2.<br />
sem<br />
7<br />
3.<br />
sem<br />
4.<br />
sem<br />
5.<br />
sem<br />
6.<br />
sem<br />
7.<br />
sem<br />
8.<br />
sem<br />
ECTS<br />
1. linjefag:<br />
DA/MA<br />
42<br />
2. linjefag 33<br />
3. linjefag 33<br />
4. linjefag 33<br />
4. linjefag: hvis<br />
DA/MA<br />
42<br />
Krist/liv 12<br />
Skolen I<br />
samfundet<br />
6<br />
Psykologi 12<br />
Pædagogik 12<br />
Almen Didaktik 12<br />
Bacheloropgave<br />
Studiestartsforløb<br />
Praktisk-musisk<br />
forløb<br />
Medieforløb<br />
9<br />
Praktik 36<br />
Undervisning og vejledning<br />
Lektionstallet i de enkelte fag vil år for år afhænge af seminariets økonomiske<br />
muligheder samt lokalaftalen om seminarielæreres tjenestetid. Lektionstallet<br />
fastlægges og udmeldes for hvert undervisningsår.<br />
SELVSTÆNDIGE STUDIER OG AKTIV DELTAGELSE<br />
I tilknytning til studierne i fagene organiseres fire mødesteder mellem almen<br />
didaktik og fagdidaktik. Der organiseres et mødested hvert år – på studiets 1.<br />
år af læreren i faget Pædagogik og læreren i 1. linjefag i fællesskab, på<br />
studiets 2. år af læreren i faget Almen Didaktik og læreren i 2. linjefag i<br />
fællesskab, mens det på studiets anden del organiseres af læreren i<br />
henholdsvis 3. og 4. linjefag alene. Arbejdet udmunder i en kortere opgave,<br />
mappeteksten.<br />
Sammen med de tværfaglige forløb – det praktisk og musiske forløb og
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
medieforløbet – udgør de grundhjørnestenen i den deltagelsespligt, som<br />
bekendtgørelsen (§ 11) foreskriver.<br />
Mere om mødesteder og mappetekster s. 39, om de tværfaglige forløb s. 33,<br />
om deltagelses-pligten s. 148.<br />
<strong>Læreruddannelsen</strong> er et studium. Det er således hverken muligt eller<br />
efterstræbelsesværdigt at undervise i samtlige af fagenes enkeltdele.<br />
Undervisningen vil i nogle sammenhænge snarere fungere som en ramme for<br />
den studerendes selvstændige studier med støtte og inspiration og med<br />
angivelse af faglig retning og niveau. Der kræves derfor en betydelig<br />
selvstændighed i arbejdet med stoffet, hvor man som studerende ikke kan<br />
forvente at få alle faglige områder gennemgået af læreren, men i høj grad selv<br />
må være også opsøgende og aktivt deltagende.<br />
Samtidig er lærerprofessionen ikke udelukkende baseret på den form for<br />
viden, man erhverver sig gennem bøger, læsning og studier.<br />
Lærerprofessionen er i høj grad baseret på sociale og kulturelle kompetencer<br />
og på den form for faglig fordybelse, der kræver tilstedeværelse og deltagelse<br />
i diskussioner, praktiske og værkstedslignende aktiviteter af forskellig slags,<br />
og hvor selve processen er en afgørende forudsætning for udbyttet. Derfor er<br />
undervisningen – og i et vist omfang tillige eksamen – på seminariet tilrettelagt<br />
sådan, at interessen ikke alene retter sig mod en bestemt viden eller et<br />
bestemt produkt, men også retter sig mod selve læreprocessen, og at den<br />
aktive tilstedeværelse og deltagelse er en forudsætning for, at man opnår det<br />
forventede udbytte.<br />
Dette lægger op til, at man i flere sammenhænge har en række forløb, der<br />
kræver aktiv deltagelse som en forudsætning for, at man kan gå til eksamen.<br />
Denne aktive deltagelse gælder som noget helt selvfølgeligt praktikken, hvor<br />
der ikke er nogen egentlig eksamen, men den gælder også på forskellig måde<br />
inden for de enkelte fag og linjefag. Her er deltagelsen omkring praktiske og<br />
procesmæssige forhold, samarbejdet med læreren og de andre studerende<br />
en integreret del af den viden og de kvalifikationer, man skal erhverve sig.<br />
Sammen med en række øvrige aktiviteter, et kulturelt og socialt liv omkring<br />
seminariet og uddannelsen, udgør alt dette nogle af de helt afgørende træk<br />
ved det at uddanne sig til lærer.<br />
STUDIETS 1. DEL OG 2. DEL<br />
Håndteringen af samspillet mellem, at der på den ene side er tale om<br />
selvstændige studier, på den anden side er behov for en aktiv deltagelse i de<br />
processer, der foregår i undervisningen, er ikke enkel. På seminariet har vi<br />
valgt at understøtte håndteringen af dette gennem en opdeling af studiet,<br />
hvor:<br />
1. del af studiet (1. og 2. år) organiseres af lærerteam omkring to stamhold,<br />
således at ca. 60 studerende er knyttet til hinanden, til en bestemt gruppe<br />
lærere og til en bestemt gruppe praktikskoler. Lærerteamene forbereder inden<br />
studiestart et samarbejde mellem fagene og indhold og rammer for praktikken,<br />
og forbereder et studieintroducerende forløb, hvor de studerende systematisk<br />
8
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
og eksemplarisk introduceres til uddannelsen og lærerarbejdet. Det er også<br />
inden for disse team, at de studerende introduceres til seminariets intranet og<br />
i det hele taget forberedes til at arbejde med de IKT-redskaber, der anvendes<br />
i løbende opgaveskrivning, aflevering af rapporter, personlige journaler etc.<br />
Teamenes samarbejde om at udforme gode rammer for arbejdet på<br />
stamholdene giver den studerende mulighed for at komme til at høre hjemme,<br />
at få et mere tydeligt billede af de forventninger og krav, man skal leve op til i<br />
studiet, og at blive hjulpet på vej til en mere en mere selvstændig studieform.<br />
I det studieintroducerende forløb og i forbindelse med den efterfølgende<br />
undervisningsperiode etableres der studiegrupper, som skal fungere som<br />
ramme for selvstændige studier og løsning af opgaver. Dette sker dels i<br />
tilknytning til den fælles undervisning, dels som ramme for studium af fagligt<br />
indhold, som ikke behandles i den fælles undervisning. Studiegruppearbejdet<br />
evalueres løbende af studerende og lærere i samarbejde med henblik på<br />
kvalificering af studiegruppearbejdet og som udgangspunkt for didaktiske<br />
overvejelser om gruppe- og teamsamarbejde i professionel sammenhæng i<br />
skolen. Evaluering af studiegruppearbejdet danner endvidere grundlag for<br />
etablering af nye studiegrupper senere i forløbet<br />
2. del af studiet (3. og 4. år) er i højere grad organiseret omkring linjefagene<br />
og omkring samarbejdet mellem linjefagene, Almen Didaktik og praktik. Som<br />
studerende kan man ikke i samme grad forvente at blive <strong>”</strong>holdt i hånden<strong>”</strong>,<br />
tværtimod forventes det, at den studerende er forberedt på mere selvstændigt<br />
at varetage og styre egne studier i samarbejde med lærerne, og på baggrund<br />
af faglige fællesskaber også selvstændigt at varetage studier i forhold til<br />
praktikken. En væsentlig del af arbejdet det 4. år vil være koncentreret<br />
omkring bacheloropgaven, som i modsætning til mange andre opgaver i<br />
uddannelsen er en individuel opgave.<br />
For både studiets 1. og 2. del gælder, at det er tilrettelagt med henblik på, at<br />
lærere og studerende inden for de givne rammer i betydeligt omfang selv,<br />
med hinanden og praktiklærere aftaler, hvordan arbejdet skal organiseres og<br />
undervisningen tilrettelægges. Udgangspunktet herfor er bl.a. den fastsatte<br />
timemængde, som de enkelte fag, tværfaglige forløb m.v. er blevet tildelt –<br />
hertil kommer så en række timer i forbindelse med vejledning og eksamen,<br />
som tildeles læreren i forhold til antallet af studerende. Lektionerne er således<br />
kun retningsangivende for, hvad man kan forvente. Hold og lærere kan efter<br />
ønske aftale i et vist omfang at konvertere undevisningslektioner til vejledning,<br />
ligesom fordelingen af lektionerne på hvert enkelt år ofte vil være udsat for<br />
mindre justeringer efter fælles aftale.<br />
9
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
ALMEN DIDAKTIK<br />
Præambel<br />
Kernen i faget almen didaktik er professionel lærervirksomhed med henblik på<br />
at målsætte, planlægge, gennemføre og evaluere undervisning.<br />
Didaktiske teorier, modeller og forskningsresultater danner afsæt for kritiske<br />
og konstruktive analyser af praksisbeskrivelser og undervisning.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
• teoretisk indsigt og praktisk kompetence til selvstændigt og i samarbejde<br />
med elever, forældre og kolleger at træffe og begrunde valg forbundet med<br />
målsætning, planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning og<br />
• forudsætninger for at udvikle og anvende teoretisk indsigt, professionelt<br />
sprog og praktiske kompetencer med henblik på videreudvikling af<br />
undervisningen og skolen.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Skolen som institution og organisation – Centrale og lokale rammer for<br />
undervisningen<br />
• Skolens formål, fag og tværfaglighedsforståelse.<br />
• Skolefagenes mål og indhold.<br />
• Skolens organisering af elevers og læreres arbejde og samarbejde.<br />
• Skolens samarbejde med eksterne parter.<br />
Eleverne i undervisningen<br />
• Elevernes forudsætninger og potentialer i et differentieringsperspektiv,<br />
herunder forholdet mellem den enkelte elev og klassens fællesskab.<br />
• Elevernes med - og selvbestemmelse på undervisningens mål, indhold og<br />
arbejdsformer.<br />
• Samarbejdet og samvirket med forældrene.<br />
Undervisningens mål, indhold og arbejdsformer<br />
• Forskellige fags erkendelses- og udtryksformer og potentialerne i<br />
tværfaglige emne og projektarbejder.<br />
• Målfastsættelse og kriterier for valg af indhold etc.<br />
• Kriterier for valg af indhold i undervisningen og for valg af undervisnings-<br />
og arbejdsformer i forhold til forskelligt indhold og forskellige elever.<br />
• Udformning af undervisningsplaner og kriterier for valg af<br />
undervisningsmidler og undervisningsmaterialer.<br />
• Lærer-elevrelationer og samtaleformer i undervisningen.<br />
• Læreren som vejleder og leder.<br />
Udvikling af undervisningen og elevernes udbytte af skolegangen<br />
• Løbende intern evaluering med henblik på at fremme elevernes læring og<br />
10
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
undervisningens kvalificering.<br />
• Begrundelser for og veje til at beskrive og vurdere elevernes udbytte af<br />
skolegangen i forhold til de formulerede formål og mål.<br />
• Forudsætninger for udvikling af det kollegiale samarbejde og for skolens<br />
udvikling.<br />
• Forudsætninger for at udvikle både uddannelses- og annelsesperspektivet<br />
i skolens opgave.<br />
SAMSPILLET MED FAGENE<br />
Studiet i Almen Didaktik inddrager kundskabsområder og erfaringer fra de<br />
øvrige pædagogiske fag i læreruddannelsen, den studerendes linjefag og<br />
praktik, hvilket giver mulighed for at organisere dele af undervisningen som<br />
tværgående studieforløb.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Det centrale indhold i faget Almen Didaktik er planlægning af undervisning og<br />
læringsaktiviteter under forskellige vilkår og forudsætninger, herunder<br />
forholdet mellem plan og virkelighed og problemstillinger forbundet hermed.<br />
Planlægningsvirksomheden forstås i en kompleks sammenhæng, hvor formål,<br />
mål og læseplansgrundlag samt den offentlige debat om skolen er udtryk for<br />
krav og forventninger, som afspejler mange, forskelligt vægtede og ofte<br />
modstridende synspunkter på skolens centrale opgave. Dette vilkår fordrer<br />
bevidste og begrundede valg af læreren i planlægning og gennemførelse af<br />
undervisning og læringsaktiviteter og i drøftelser om skolens opgave med<br />
andre parter i og uden for skolen. Studiet af faget Almen Didaktik er derfor i<br />
hovedsagen præget af en problemorienteret tilgang med udspring i<br />
problemstillinger i forbindelse med planlægning og forholdet mellem plan og<br />
virkelighed.<br />
Indholdet i fagets Centrale kundskabs- og færdighedsområder angiver et<br />
studieindhold, der rummer begreber, synsvinkler og problemstillinger, som<br />
anvendes og udvikles funktionelt i forhold til arbejde med<br />
planlægningsvirksomhed i uddannelsen (øvelser, praktikforberedelse m.v.),<br />
og som udgør selvstændige studie- og fordybelsesområder, som de<br />
studerende må tilegne sig en dyberegående indsigt i. Arbejdet med faget<br />
omfatter således både funktionel teoritilegnelse/teoriudvikling i forbindelse<br />
med planlægningsvirksomhed og tematiske studier.<br />
Indholdet i de Centrale kundskabs- og færdighedsområder kan tillægges<br />
forskellig vægt og kombineres på flere måder, dog altid således at det<br />
anskues i forhold til planlægningsvirksomhed og lærerkompetence og med<br />
vægt på hovedprincipper i gældende skolelovgivning og i den aktuelle debat<br />
om skoleudviklingen. Uanset vægtning og kombinationer indgår både<br />
11
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
værditeori, empirisk baseret teori og praktisk erfaring.<br />
Indholdet behandles inden for fagets egne rammer, hvor læreren i samarbejde<br />
med de studerende udarbejder en plan for, hvad der studeres i tilknytning til<br />
planlægningsvirksomhed i forbindelse med praktik og på anden måde, hvad<br />
der studeres tematisk i fællesskab, og hvad de studerende selv må arbejde<br />
med. Dele af indholdet behandles i samarbejde med studerende og lærere i<br />
fagdidaktik, i forbindelse med mødesteder og andre tværgående forløb samt i<br />
andre sammenhænge efter aftale mellem didaktiklærere og linjefagslærere.<br />
Dele af indholdet kan endvidere gøres til genstand for fællesforelæsninger og<br />
lignende for en årgang eller dele af en årgang.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
Mappetekst 2<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til 2. mødested. Mappeteksten skal godkendes som<br />
forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen i Almen Didaktik.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ved manglende aflevering eller godkendelse af mappetekst 2 skal den<br />
studerende aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Et kort skriftligt oplæg.<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst fire studerende<br />
et kort skriftligt oplæg på tre til fem normalsider, hvori den studerende<br />
fremlægger og begrunder en plan for et undervisningsforløb for en klasse eller<br />
12
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
en gruppe. Undervisningsforløbet kan være planlagt i et af den studerendes<br />
linjefag eller som et tværfagligt forløb, hvori flere af den studerendes linjefag<br />
indgår. Undervisningsforløbet kan tage udgangspunkt i et praktikforløb.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i Almen Didaktik består af en mundtlig eksamen. Den foregår<br />
individuelt.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer 30 minutter inkl. votering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
Den mundtlige prøve former sig som en uddybende og argumenterende<br />
samtale om den fremlagte plan, hvor den studerendes teoretiske og praktiske<br />
begrundelser inddrages.<br />
Der lægges i bedømmelsen vægt på, at den studerende dokumenterer<br />
teoretisk indsigt i og praktisk sans for håndtering af væsentlige forhold<br />
vedrørende planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning, samt<br />
at den studerende kan træffe og begrunde valg i forbindelse med<br />
undervisning og læringsaktiviteter i forhold til elever med forskellige<br />
forudsætninger og andre parter uden for skolen.<br />
I bedømmelsen indgår udelukkende den mundtlige præstation.<br />
13
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PSYKOLOGI<br />
PRÆAMBEL<br />
Psykologi i læreruddannelse har særlig fokus på viden, begreber og teorier<br />
om børn og unges læring, udvikling og sociale samspil i forskellige<br />
sammenhænge. Faget sætter endvidere perspektiv på den studerendes og<br />
lærerens professionelle udvikling. Centralt i faget står pædagogisk psykologi.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende<br />
• udvikler kompetencer til at iagttage og handle på grundlag af en<br />
psykologisk funderet forståelse af læreren som aktør på individniveau, på<br />
gruppeniveau, på organisationsniveau og på samfundsniveau,<br />
• tilegner sig viden og forståelse for psykologiens centrale begreber og<br />
teoridannelser og<br />
• tilegner sig forståelse for menneskets mangesidige livssammenhænge,<br />
virkelighedsopfattelser og udviklingsvilkår.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
1) Metateoretiske forudsætninger for vurdering af psykologiens<br />
anvendelsesområder i lærervirksomhed.<br />
2) Menneskets sociale, kognitive og emotionelle udvikling.<br />
3) Personlighedsteoretisk forståelse, personlighed, identitet eller selv.<br />
4) Kundskab, læring, kompetence og mestring.<br />
5) Sociale relationer, interaktion og kommunikation.<br />
6) Socialisation og interkulturel psykologi.<br />
7) Læreren som procesleder med henblik på facilitering af forandrings-,<br />
udviklings- og læringsprocesser for grupper og individer.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Dele af undervisningen kan foregå i samarbejde med de øvrige pædagogiske<br />
fag og i andre tvær eller parallelfaglige sammenhænge, hvor faget kan<br />
bidrage med sine særlige perspektiver på bl.a. udvikling, læring og<br />
kommunikation.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Arbejdet med faget organiseres i tre studieenheder.<br />
Som et led i at professionsrette læreruddannelsen perspektiveres alle<br />
enheder i forhold til læring og lærervirksomhed. Indholdet relaterer til<br />
praktikken på 1. og 2. årgang. Dette indebærer, at arbejdet med fagets<br />
indholdsområder blandt andet skal forberede til praktik og efterfølgende<br />
efterbehandle samt perspektivere den studerendes erfaringer fra praktikken.<br />
14
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Studieenheder:<br />
1. Udvikling og personlighedsdannelse<br />
Den studerende skal tilegne sig viden om, forståelse af og evne til at anvende<br />
udviklings- og personlighedspsykologiske begreber og teorier. Den<br />
studerende skal kunne redegøre for børns, unges og voksnes<br />
udviklingsmuligheder i et moderne samfund, herunder væsentlige fremmende<br />
og hæmmende faktorer for tænkning, følelser og læring. Den studerende skal<br />
på baggrund af viden om og forståelse for børn, unge og voksnes<br />
personlighedsdannelse kunne tilrettelægge og udføre lærervirksomhed med<br />
hensyntagen til udvikling af selvværd, ligeværd og ansvarlighed.<br />
2. Læreprocesser og erkendelse<br />
Den studerende skal tilegne sig viden om, forståelse af og evne til at anvende<br />
forskellige teoriers forståelse af børns og unges lære- og<br />
erkendelsesprocesser. Den studerende skal kunne redegøre for<br />
sammenhængen mellem motivation, emotion, erkendelse og læring. Desuden<br />
skal den studerende tilegne sig viden om begreberne intelligens, viden og<br />
erfaring, herunder sprog- og begrebsdannelse. Den studerende skal kunne<br />
sætte dette i relation til forskellige opfattelser af leg, læring, arbejde og<br />
skabende virksomhed.<br />
3. Kommunikation og samspil<br />
Den studerende skal tilegne sig viden om, forståelse af og evne til at anvende<br />
begreber og teorier om kommunikation og samspil. Den studerende skal<br />
kunne redegøre for de psykologiske mekanismer, der ligger til grund for<br />
forhold, som vedrører gruppedannelse, klikedannelse, kammeratskab,<br />
mobning og konflikthåndtering med henblik på at skabe et godt lærings- og<br />
udviklingsmiljø for de i skolen involverede parter. Den studerende skal kunne<br />
redegøre for de gruppe- og organisationspsykologiske forhold, som inden for<br />
og uden for skolen påvirker lærerens opgaveløsning. Den studerende<br />
arbejder med at skabe sig indsigt i forhold mellem person og professionel<br />
rolleudøvelse til varetagelse af læreropgaver. Til området er knyttet en<br />
oplevelsesorienteret undervisning med henblik på at erhverve sig personlige<br />
handleberedskaber.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forløb:<br />
Kort rapport med udgangspunkt i praktik<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst fire studerende<br />
en kort rapport på tre-fem normalsider i forbindelse med praktikken på 2.<br />
årgang og studieenheden <strong>”</strong>læreprocesser og erkendelse<strong>”</strong>. Rapporten skal<br />
tage udgangspunkt i iagttagelser af situationer fra praktikken, hvor læring<br />
direkte eller indirekte har været i fokus. Disse iagttagelser skal beskrives,<br />
15
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
analyseres og vurderes med henblik på at demonstrere tilegnelse af centrale<br />
psykologiske begreber samt tilegnelse af forståelse for forhold, der fremmer<br />
læring.<br />
Hver studerende afleverer som en del af dette en side med personlige<br />
overvejelser over egen læring i forbindelse med udarbejdelse af rapporten.<br />
Rapporten skal godkendes af læreren.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forløb, vil der være<br />
mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret og<br />
godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for, at<br />
den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse må den studerende aflevere<br />
ny eller bearbejdet udgave.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Et kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst fire studerende<br />
et kort skriftligt oplæg på tre til fem normalsider i form af en synopse, hvori<br />
den studerende beskriver, analyserer, reflekterer og vurderer en selvvalgt<br />
problemstilling med relation til lærervirksomhed ud fra en psykologisk<br />
indfaldsvinkel.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i Psykologi består af en mundtlig eksamen. Den foregår individuelt.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen har en varighed af 30 minutter inkl. votering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Den mundtlige prøve former sig som en samtale om synopsens<br />
problemstillinger i forhold til såvel teoretiske og metateoretiske perspektiver<br />
som det praktiske lærerarbejde.<br />
16
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
I bedømmelsen indgår udelukkende den mundtlige præstation.<br />
17
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PÆDAGOGIK<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget pædagogik er analyse og vurdering af undervisningens og<br />
opdragelsens grundspørgsmål vedrørende den enkelte elevs demokratiske<br />
dannelse i et socialt fællesskab.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende ud fra en personlig værdiforankret forståelse af<br />
opdragelses- og undervisningsopgavernes betydning tilegner sig begreber,<br />
argumenter, teorier og forskningsresultater med henblik på at kunne<br />
• analysere, diskutere og begrunde personlig og professionel stillingtagen til<br />
principielle og konkrete spørgsmål i forbindelse med opdragelse og<br />
undervisning i samfund og skole,<br />
• træffe beslutning om løsning af opdragelses- og undervisningsopgaver,<br />
bl.a. i forbindelse med værdi- og normkonflikter og<br />
• samtale og samarbejde med elever, forældre, kolleger, ledelse og andet<br />
personale om realiseringen af skolens opdragelses- og undervisningsformål.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Pædagogisk-filosofiske indholdsområder<br />
• Opdragelse og undervisning i idéhistorisk perspektiv.<br />
• Pædagogik, menneske- og samfundssyn, dannelse og kvalificering.<br />
• Den etiske dimension i forholdet mellem mennesker, herunder samtalens<br />
etik.<br />
Opdragelse og undervisning i institutionel sammenhæng<br />
• Folkeskolens undervisning og opdragelse i historisk belysning, herunder<br />
enhedsskolens udvikling.<br />
• Folkeskolens opgave, organisation og lovgrundlag.<br />
• Alternative skoleformer.<br />
Læreropgaver i nutidens skole<br />
• Lærerrolle og lærerpersonlighed.<br />
• Lærerens ansvar, pligter og rettigheder i demokratisk sammenhæng.<br />
• Lærerens samarbejde med elever, kolleger og forældre om undervisning.<br />
• Lærerens opgaver over for børn med anden kulturel baggrund.<br />
• Lærerens socialpædagogiske forpligtelser og samarbejdsrelationer.<br />
Pædagogisk forskning og udviklingsarbejde<br />
• Forholdet mellem teori og praksis i pædagogisk arbejde.<br />
• Teorier om udvikling og forandring i uddannelsessystemet.<br />
• Pædagogiske udviklingsprojekter og skoleudvikling.<br />
• Skole og undervisning i international belysning.<br />
18
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
SAMSPIL MED LÆRERUDDANNELSENS ANDRE FAG<br />
Undervisningen kan finde sted i et tværfagligt samarbejde med almen<br />
didaktik, psykologi og skolen i samfundet samt i varieret omfang med<br />
Kristendomskundskab/Livsoplysning og uddannelsens linjefag.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Traditioner, værdikonflikter og udfordringer, som læreren må kunne arbejde i<br />
og med, og som den studerende derfor må tilegne sig indsigt i, reflektere over<br />
og forholde sig vurderende til for at kunne arbejde i en kompleks praksis med<br />
ofte modstridende forventninger. Pædagogiske løsninger er svar på<br />
samfundsmæssigt og kulturelt stillede spørgsmål. Faget Pædagogik rummer<br />
arbejde med sådanne spørgsmål, de baggrunde, spørgsmålene er stillet ud<br />
fra, og svarenes kvalitet. Problemfelter og problemstillinger må i det samlede<br />
forløb være valgt og behandlet på en sådan måde, at de indholdsområder, der<br />
er angivet i beskrivelsen af fagets Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder, indgår i det fælles arbejde og i de studerendes egne<br />
studier.<br />
Organisering<br />
Pædagogik bidrager sammen med fagene Skolen i Samfundet, Almen<br />
Didaktik og Psykologi til arbejdet med pædagogisk tema på 1. – 2. studieår.<br />
Studiet af faget Pædagogik er i hovedsagen præget af en problemorienteret<br />
tilgang, som kan styrke tilegnelsen af de kvalifikationer, som er angivet i<br />
fagets formål. Med udgangspunkt i fagets formål og Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder opstiller lærer og studerende sammen en række<br />
problemfelter og problemstillinger, som i studiet behandles og belyses med<br />
inddragelse af de dimensioner, som er angivet i indledningen til beskrivelsen<br />
af fagets centrale kundskabs-områder.<br />
De forskellige indholdsområder indgår med forskellig vægt. Det centrale<br />
indholdsområde er folkeskolen. Alternative skoler ses i forhold til folkeskolen,<br />
med ligheder og forskelle.<br />
Pædagogiske taksonomier forstås som forsøg på ordning af forskellige<br />
pædagogiske grundantagelser om opdragelsens og undervisningens formål,<br />
indhold og hovedprincipper. Der lægges især vægt på grundantagelser, som<br />
har haft og har betydning for den danske folkeskole. Den æstetiske<br />
opdragelse kan eksempelvis indgå i denne sammenhæng.<br />
Institutions og uddannelsessamfundet og den internationale dimension<br />
behandles som betingelser, vilkår og rammer for folkeskolens arbejde.<br />
Lærerprofessionen behandles ud fra krav og behov i betingelser, vilkår, formål<br />
og rammer for folkeskolens arbejde.<br />
19
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Pædagogisk forskning og udviklingsarbejde indgår funktionelt i forbindelse<br />
med arbejdet med udvalgte problemfelter og problemstillinger, således at de<br />
studerende både opfatter resultater og erfaringer fra udviklingsarbejde og<br />
forskning som kilde til belysning af behandlede problemstillinger, og<br />
udviklingsarbejde og forskning som et selvstændigt indholdsområde.<br />
Samarbejde<br />
Indholdet behandles inden for fagets egne rammer koordineret med arbejdet i<br />
Skolen i Samfundet, Almen Didaktik og Psykologi. Dele af indholdet<br />
koordineres endvidere med arbejdet i undervisningsfag, tværfaglige forløb og<br />
praktik.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. To pædagogiske notater<br />
Den studerende udarbejder individuelt et pædagogisk notat på tre–fem<br />
normalsider. Notatet udarbejdes i forbindelse med hver praktikperiode på 1.<br />
og 2. år og skal med udgangspunkt i praktikken identificere en eller flere<br />
væsentlige problemstillinger i forbindelse med lærerarbejdet, vurdere deres<br />
baggrund og overveje måder at håndtere dem på. Notaterne skal godkendes<br />
af læreren.<br />
2. Mappetekst 1<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til 1. mødested. Mappeteksten skal godkendes som<br />
forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen i Pædagogik.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse af et eller begge<br />
20
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
notater skal den studerende aflevere ny eller bearbejdet udgave.<br />
Ad 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse af mappeteksten skal den<br />
studerende aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Et kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst fire studerende<br />
et kort skriftligt oplæg i form af synopse, hvori den studerende beskriver,<br />
analyserer, reflekterer og vurderer en selvvalgt problemstilling med relation til<br />
lærervirksomhed ud fra en pædagogisk indfaldsvinkel.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i Pædagogik består af en mundtlig eksamen. Den foregår<br />
individuelt.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen har en varighed af 30 minutter inkl. votering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Den mundtlige prøve former sig som en struktureret samtale om synopsens<br />
problemstillinger i forhold til såvel teoretiske perspektiver som det praktiske<br />
lærerarbejde.<br />
Ved eksamen skal den studerende dokumentere en indsigt i det pædagogiske<br />
arbejdes sammensatte karakter og en færdighed i at vurdere og begrunde<br />
personlig og professionel stillingtagen til principielle og konkrete spørgsmål<br />
vedrørende opdragelse og undervisning.<br />
Der lægges i bedømmelsen vægt på, at den studerende dokumenterer indsigt<br />
i væsentlige pædagogiske problemstillinger og færdighed i at anvende dem til<br />
analyse og vurdering af forhold omkring undervisning.<br />
I bedømmelsen indgår udelukkende den mundtlige præstation.<br />
21
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
SKOLEN I SAMFUNDET<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i skolen i samfundet er identifikation, analyse, vurdering og diskussion<br />
af betingelserne og mulighederne for skolen og lærerarbejdet og de interesser<br />
der knyttes hertil fra skolens sociale og politiske omgivelser.<br />
Faget arbejder teoretisk og empirisk med en kombination af sociologiske,<br />
politologiske, historiske, pædagogiske og psykologiske perspektiver.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende introduceres til en læreruddannelse og det<br />
fremtidige arbejde som lærer ved at<br />
• tilegne sig færdigheder i at anvende og perspektivere egne iagttagelser og<br />
erfaringer i forståelsen af lærerarbejdet som en pædagogisk virksomhed på<br />
baggrund af skolens samfundsmæssige opgaver, funktioner og betingelser og<br />
• blive i stand til at identificere, analysere, vurdere og diskutere væsentlige<br />
betingelser for og perspektiver i udøvelsen af lærerprofessionen på baggrund<br />
af skolens samfundsmæssige opgaver, funktioner og betingelser.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Skolen som institution i samfundet<br />
• Skolen som samfundsinstitution under skiftende økonomiske, politiske og<br />
sociale vilkår set i lyset af de demokratiforestillinger, værdier, forventninger og<br />
interesser, som knytter sig til undervisning og opdragelse i det moderne<br />
samfund.<br />
• Skolens og lærerens forpligtigelser, opgaver og ansvar i forhold til eleverne<br />
med deres forskellige sociale, etniske og kulturelle baggrunde og<br />
opvækstvilkår.<br />
• Skolen i en national og global politisk kontekst såvel økonomiskadministrativt<br />
som indholdsmæssigt.<br />
Skolen som organisation<br />
• Skolen i sin politisk-styrelsesmæssige kontekst såvel økonomiskadministrativt<br />
som indholdsmæssigt.<br />
• Skolen som arbejdende organisation med dens roller, forskrifter og<br />
kollegiale relationer.<br />
• Skolen og lærernes samspil med forældrene, andre pædagogiske<br />
institutioner, offentlige myndigheder og lokalsamfundet.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Faget peger frem mod og spiller sammen med arbejdet i de øvrige<br />
pædagogiske fag - psykologi, almen didaktik og pædagogik - samt<br />
Kristendomskundskab/Livsoplysning, linjefagene og praktik.<br />
Faget bidrager til udviklingen af fagdidaktikken i linjefagene.<br />
22
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Der arbejdes med udvalgte temaer og problemstillinger, hvor indhold,<br />
begreber og perspektiver fra fagets Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder indgår. Det samlede arbejde med faget dækker <strong>”</strong>skolen<br />
som institution i samfundet<strong>”</strong> og <strong>”</strong>skolen som organisation<strong>”</strong> og sammenhænge<br />
og samspil mellem disse Centrale kundskabs- og færdighedsområder, idet<br />
skolens placering, funktioner og opgaver i samfundet er præget af<br />
kompleksitet, forandring og modstridende forventninger, som påvirker skolen<br />
som organisation og dermed lærerens arbejde og samarbejde med elever,<br />
kolleger, forældre og andre parter i og uden for skolen. Indholdet behandles i<br />
samspil med de studerendes egne iagttagelser og forestillinger om lærerens<br />
og skolens opgaver og der lægges vægt på, at de studerendes arbejde fører<br />
frem til deres bevidste stillingtagen til nødvendige lærerkompetencer, som de<br />
må tilegne sig og udvikle gennem hele studieforløbet.<br />
Indholdsangivelsen i fagets Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
forstås og fortolkes ud fra det forhold, at faget er placeret i studiets 1. år, og at<br />
der arbejdes videre med perspektivering og uddybning af fagets indhold i de<br />
øvrige pædagogiske fag og i forbindelse med det didaktiske arbejde og<br />
praktikken i studiets 2. til 4. år.<br />
Organisering<br />
Skolen i Samfundet bidrager sammen med Pædagogik og Psykologi til<br />
arbejdet med pædagogisk tema, som på 1. årgang er <strong>”</strong>Barndom – skole –<br />
samfund<strong>”</strong>.<br />
Der kan gennemføres fællesforelæsninger for årgangen eller dele af årgangen<br />
med det sigte at præsentere forskellige faglige synsvinkler og at give<br />
henvisninger til faglitteratur og andre kilder, som kan anvendes i faget.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Et kort skriftligt oplæg<br />
I tilknytning til undervisningen udarbejder den studerende individuelt eller i<br />
grupper på højst fire studerende et kort skriftlig oplæg på 3- 5 normalsider på<br />
baggrund af et emne og en problemformulering.<br />
I det korte skriftlige oplæg skal den studerende analysere, reflektere og<br />
vurdere en selvvalgt problemstilling med relation til lærervirksomhed.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
23
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i Skolen i Samfundet består af en mundtlig eksamen. Den foregår<br />
individuelt.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen har en varighed af 30 minutter inkl. votering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
Den mundtlige prøve former sig som en struktureret samtale ud fra oplæggets<br />
problemstillinger og i forhold til såvel teoretiske perspektiver som det praktiske<br />
lærerarbejde.<br />
Ved eksamen skal den studerende dokumentere en indsigt i skolens<br />
institutionelle og/eller organisatoriske virkelighed og den måde, hvorpå dette<br />
påvirker og påvirkes af elevernes, forældrenes, lærernes og myndighedernes<br />
ageren omkring skolen.<br />
Der lægges i bedømmelsen vægt på, at den studerende dokumenterer<br />
tilegnelse af en grundlæggende indsigt i lærerarbejdet og dets<br />
samfundsmæssige vilkår, og at den studerende selvstændigt kan forholde sig<br />
vurderende og reflekterende i forhold til dette.<br />
I bedømmelsen indgår udelukkende den mundtlige præstation.<br />
24
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
KRISTENDOMSKUNDSKAB/LIVSOPLYSNING<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget Kristendomskundskab/Livsoplysning er arbejdet med<br />
dannelses- og værdispørgsmål i et religionsfagligt og idéhistorisk perspektiv.<br />
Sammenhængen i faget fremkommer ved, at der på tværs af fagets centrale<br />
kundskabs- og færdighedsområder arbejdes med forskellige menneskesyns<br />
betydning for etik, dannelse og den pædagogiske praksis i skolen.<br />
MÅL<br />
• Målet er, at den studerende kvalificeres til at indgå i skolens arbejde med<br />
dannelses- og værdispørgsmål ved at tilegne sig<br />
• viden om kristendommens og andre livsanskuelsers betydning for<br />
værdigrundlaget i dansk og europæisk kultur,<br />
• viden om andre religioner, som spiller en væsentlig rolle i Europa,<br />
• færdigheder i at vurdere kulturelle, etiske og eksistentielle spørgsmål i<br />
brydningen mellem tradition og modernitet samt i mødet med andre kulturer<br />
og<br />
• grundlag for samarbejde med forældre og andre om skolens arbejde med<br />
dannelses- og værdispørgsmål.<br />
Kristendomskundskab/Livsoplysning og folkeskolens formål<br />
Faget Kristendomskundskab/Livsoplysning sigter imod at sætte den<br />
kommende lærer i stand til at løse en række almene opgaver i skolen, jf. om<br />
folkeskolens formål i § 1 i Folkeskoleloven.<br />
• Arbejdet med den enkelte elevs alsidige personlige udvikling, der bl.a.<br />
omfatter den åndelige og den sociale udvikling, herunder den religiøse og den<br />
etiske.<br />
• Arbejdet med at gøre eleverne fortrolige med dansk kultur og give dem<br />
forståelse for andre kulturer, herunder kristendommen og de kulturer, som<br />
indvandrergrupper er præget af, hvilket indbefatter islam.<br />
• Arbejdet med at forberede eleverne til medbestemmelse, medansvar,<br />
rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre i en skole, der<br />
bygger på åndsfrihed, ligeværd og demokrati. Det står som en vigtig opgave i<br />
kristendomskundskab/Livsoplysning at udlægge disse kerne-begreber og<br />
deres værdipræmisser i en idéhistorisk kontekst.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Kristendommen<br />
• Kristendommens baggrund og grundbegreber.<br />
• Kristendommens væsentlige fremtrædelsesformer i fortid og nutid med<br />
vægt på danske forhold.<br />
• Kristendommens kulturelle betydning i historisk og nutidigt perspektiv.<br />
Hovedlinjer og knudepunkter i europæisk idéhistorie<br />
• Den europæiske humanistiske tradition.<br />
25
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• Oplysning, sekularisering og sekulære livsanskuelser.<br />
• Menneskerettighedsidéer.<br />
Ikke-kristne religioner<br />
• Grundlæggende træk i ikke-kristne religioner, der har vundet udbredelse i<br />
Europa, herunder islam.<br />
• Mødet mellem den af kristendommen og sekulariseringen prægede<br />
europæiske kultur og andre kulturer.<br />
• Kulturmødet i skolen.<br />
Etiske og eksistentielle spørgsmål<br />
• Eksistentielle spørgsmål, der rejser sig af menneskets forhold til sig selv<br />
og dets omverden.<br />
• Forskellige opfattelser af etikkens begrundelse og indhold.<br />
• Etiske og eksistentielle spørgsmål i tilknytning til skole- og<br />
lærervirksomhed.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Faget giver grundlag for arbejdet med de pædagogiske fag på flere måder.<br />
Dels ved at give et idéhistorisk og begrebsligt grundlag for arbejdet med<br />
pædagogisk idéhistorie og etik og sætte dannelsesbegrebet ind i en bredere<br />
kulturhistorisk sammenhæng, der inddrager kristendommen og den<br />
påvirkning, der historisk set er udgået fra kristendommen. Dels ved at give<br />
nogle historisksamfundsmæssige perspektiver på den kultur, som skolen er<br />
en del af, og som der kan trækkes på i faget skolen i samfundet. Endelig giver<br />
faget et grundlag for at forholde sig til de alment pædagogiske problemer, der<br />
knytter sig til arbejdet med elever med forskellig religiøs og kulturel baggrund.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Religion - ideer - verdensbilleder<br />
Begreberne religion og kultur.<br />
Kristendommens baggrund og tilblivelse. Kristendommens egenart og<br />
fremtrædelsesformer, dens betydning for kulturel og samfundsmæssig<br />
idedannelse i med - og modspil til andre livsforståelser med vægt på danske<br />
forhold.<br />
Ikke-kristne religioner, der har vundet udbredelse inden for den europæiske<br />
kulturkreds.<br />
Europæisk idehistorie og selvforståelse; Renæssancens og reformationens<br />
nye verdens-, menneske- og dannelsessyn, den europæiske humanistiske<br />
tradition, herunder oplysnings- og menneskerettighedsideer. Religionskritik og<br />
modernitet, herunder senmodernitet.<br />
26
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Folkelige bevægelsers betydning for dansk religion, kultur og livsforståelse,<br />
herunder dannelses- og skoletraditioner.<br />
Lærerfærdigheder<br />
Drøftelse af problemstillinger og sammenhænge mellem verdensbillede og<br />
videns- og dannelsestraditioner og deres betydning for skole og undervisning.<br />
Analyse og tolkning af tekster og andet kildemateriale, herunder erfaringer<br />
med æstetiske tilgange i arbejdet med religionsfaglige og filosofiske<br />
problemstillinger.<br />
Formulering og drøftelse af filosofiske spørgsmål, som er vigtige for børn og<br />
unge vedrørende eksistensforståelse, værdier og etik herunder forholdet<br />
mellem mytisk og rationelt sprog.<br />
Formulering og drøftelse af problemstillinger om opdragelses- og<br />
værdispørgsmål i skolen.<br />
Faglige og pædagogiske udfordringer i et flerkulturelt samfund, herunder<br />
mødet mellem den af kristendommen prægede danske kultur og mennesker<br />
med en anden religiøs og kulturel baggrund.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg på baggrund af selvvalgt emne<br />
De studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst fire studerende et<br />
kort skriftligt oplæg i form af en synopse på tre–fem normalsider på baggrund<br />
af selvvalgt emne. Emnet skal være i overensstemmelse med fagets mål og<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i Kristendomskundskab/Livsoplysning er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer 30 minutter inkl. votering<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Eksamen former sig som en uddybende samtale med udgangspunkt i<br />
synopsen.<br />
I bedømmelsen indgår alene den mundtlige præstation, og der lægges vægt<br />
på den studerendes selvstændige refleksion.<br />
27
PRAKTIK<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Praktik er et undervisningsfag i læreruddannelsen.<br />
Praktikkens centrale elementer er øvelse, refleksion og samarbejde i et<br />
professionsperspektiv.<br />
Praktik er en integreret del af læreruddannelsen med en gennemgående og<br />
sammenbindende funktion.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende alene og i samarbejde med andre udvikler<br />
kompetencer til at<br />
• målsætte, planlægge, gennemføre og evaluere undervisning,<br />
• reflektere over og begrunde undervisning og<br />
• varetage almene læreropgaver og indgå i skolens daglige virksomhed.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
• Valg af indhold og undervisnings- og arbejdsformer i fag og tværfaglige<br />
forløb.<br />
• Differentiering af undervisnings- og læringsformer under hensyntagen til<br />
elevforudsætninger, rammer og mål.<br />
• Valg, fremstilling og anvendelse af undervisningsmidler.<br />
• Samarbejde med elever om målsætning og tilrettelæggelse af<br />
undervisningsforløb.<br />
• Evaluering af undervisning og elevens læring.<br />
• Iagttagelse, beskrivelse, analyse og vurdering af undervisning og socialt<br />
samspil.<br />
• Læreren som klasselærer.<br />
• Lærerens sociale opgaver og konflikthåndtering.<br />
• Samarbejdet om børn med særlige behov.<br />
• Deltagelse i skolens kollega- og skole-hjem samarbejde.<br />
• Skolens demokrati og elevmedbestemmelse i praksis.<br />
• Kommunikation af lærererfaringer.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Praktik er en integreret del af læreruddannelsen og har en gennemgående og<br />
sammenbindende funktion. Linjefag, pædagogiske fag og praktik forbindes<br />
gennem vejledning og udvikler i fællesskab de faglige, didaktiske og praktiskmetodiske<br />
kompetencer, der kendetegner lærerprofessionen.<br />
MØDEPLIGT<br />
Der er altid mødepligt til praktik.<br />
28
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
GRUNDLAG<br />
Praktik er et centralt fag for sammenhæng og helhed i læreruddannelsen.<br />
Skolen og dens virksomhed er det direkte studieobjekt og rammen for øvelse,<br />
refleksion og samarbejde i den enkelte praktikperiode. Arbejdet med praktik<br />
før, under og efter perioderne sker i et samarbejde mellem studerende,<br />
seminarielærere og praktiklærere. Gennem praktikken bliver der dels skabt et<br />
individuelt og fælles erfaringsgrundlag og dels en sammenhæng i studiet.<br />
Der er fuld mødepligt til alle uddannelsesaktiviteter, der vedrører faget praktik.<br />
Mødepligten omfatter:<br />
Praktikforberedelsesdagene.<br />
Praktikperioderne - deltagelse i alle typer læreropgaver, fx aftalte<br />
forældremøder, teammøder m.v. i forbindelse med praktikken er<br />
obligatorisk (i praktikugerne må den samlede arbejdstid i gennemsnit<br />
forventes at svare til arbejdsmarkedets).<br />
Den praktikfaglige vejledning – praktiklærernes vejledning og den<br />
praktikansvarlige seminarielærers vejledning før, under og efter<br />
praktikperioden.<br />
PRAKTIKJOURNALEN<br />
Praktikjournalen er taget i anvendelse for studerende, der er startet på<br />
uddannelsen fra og med 2004.<br />
Praktikjournalen er obligatorisk og følger den studerende gennem hele<br />
uddannelsesforløbet. I journalen registrerer og fastholder den studerende<br />
væsentlige faktuelle og indholdsmæssige forhold vedrørende sit arbejde med<br />
faget praktik. Denne løbende dokumentation er den studerendes ansvar.<br />
Journalen er grundlag og udgangspunkt for praktiklæreres og<br />
seminarielæreres vejledning af den studerende og for treparts-samarbejdet<br />
mellem studerende, praktiklærere og seminarielærere. I forbindelse med hver<br />
praktikperiode skal den studerende sikre sig praktiklærers og seminarielærers<br />
underskrifter.<br />
Praktikjournalen har fire hovedformål:<br />
at kvalificere den studerendes arbejde med faget praktik<br />
at være forbindelsesled mellem studerende, praktikskole og seminarium<br />
at være forbindelsesled mellem den studerendes forskellige<br />
praktikperioder<br />
at sikre dokumentation for den studerendes arbejde med og<br />
gennemførelse af praktikken.<br />
PRAKTIK MED FAG<br />
Faget praktik har fokus på den studerendes aktive deltagelse i og varetagelse<br />
af læreropgaver i 0 - 10.klasse. Alle uddannelsens øvrige fag er grundlag og<br />
redskaber for dette. Praktik med fag betyder, at den enkelte studerende så<br />
29
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
vidt muligt i alle sine praktikperioder skal praktisere alle sine undervisningsfag.<br />
Både pædagogiske fag og linjefag praktiseres således ideelt set i alle<br />
praktikperioder. Den studerende skal som minimum praktisere sine linjefag<br />
inden for den periode, hvor den studerende modtager undervisning i fagene<br />
på seminariet.<br />
Organisering og tilrettelæggelse af de enkelte praktikperioder er beskrevet i<br />
seminariets aktuelle praktikpjece.<br />
PRAKTIKPERIODERNE<br />
Den studerende er i praktik i fem perioder i løbet af uddannelsen.<br />
Hver praktikperiode har særlige mål- og indholdsbeskrivelser, som<br />
konkretiseres af den enkelte studerende og samarbejdsparterne i fællesskab.<br />
De studerende er i praktik gruppevis (bortset fra en del af<br />
‟skoleperiodepraktikken‟ på 3.årgang) på skoler, som seminariet har indgået<br />
praktikaftale med. Disse aftaler er indgået mellem praktikskolerne og<br />
seminariets praktikledelse.<br />
Gruppedannelse og skoletildeling foregår på baggrund af den studerendes<br />
valg af linjefag.<br />
I praktikken ‟Andre skoleformer‟ kan den studerende selv vælge praktikskole.<br />
Samlet strækker praktikken sig over 24 uger af studiet og består af<br />
• Praktiktimer (pr. studerende)<br />
• Vejledningstimer (pr. praktikgruppe)<br />
• Praktikundervisningstimer (for alle praktikgrupper på samme skole)<br />
• Forberedelses-, besøgs- og evalueringsdage til de enkelte praktikperioder.<br />
Mål og indhold<br />
1. praktikperiode: Skolens kultur – kulturens skole<br />
Målet med praktikken er, at den studerende opnår indsigt i skolens daglige<br />
virksomhed, dens mangfoldighed, i varetagelsen af almene læreropgaver<br />
samt indsigt i didaktiske problemstillinger.<br />
Den studerende skal opnå indsigt i værdierne bag såvel egne holdninger som<br />
skolens undervisning og opdragelse. Gennem deltagelse i og observation af<br />
skolens praksis skal den studerende undersøge og reflektere over skolens<br />
kultur.<br />
Centralt i denne periode står den studerendes personlige overvejelser over<br />
egen udvikling af lærerkompetencer.<br />
Den studerende skal påtage sig konkrete, selvstændige og afgrænsede<br />
opgaver i forhold til at undervise og arbejde med eleverne under<br />
praktiklærernes vejledning. Praktikken bør omfatte særlige læreropgaver som<br />
forældremøder, lærermøder, teammøder etc.<br />
Praktikperioden på 1. år er på tre uger og omfatter desuden et antal<br />
praktiktimer, som anvendes inden selve perioden.<br />
Praktikken består af praktiktimer, vejledningstimer og praktikundervisningstimer.<br />
De studerende er i praktik i grupper på fire studerende.<br />
30
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
2. praktikperiode: Undervisning og læring<br />
Målet med praktikken er, at den studerende udvikler didaktisk kompetence i<br />
praksis dels gennem planlægning, gennemførelse og evaluering af<br />
undervisning og dels gennem faglig, pædagogisk og personlig refleksion og<br />
begrundelse.<br />
Undervisning og læring i skolefag - såvel i enkeltfaglige som i tværfaglige<br />
forløb - er centralt indhold, herunder differentieringsaspektet samt børn og<br />
unges udvikling og sociale samspil.<br />
Iagttagelse, beskrivelse og analyse indgår i den studerendes arbejde med<br />
praktikken. Den studerende skal opnå erfaring med at sætte læringsteoretiske<br />
overvejelser i forbindelse med rammesætning, planlægning og evaluering af<br />
undervisning.<br />
Praktikken bør nu også omfatte særlige læreropgaver som fagudvalgsmøder<br />
og materialeudvalgsmøder.<br />
Praktikperioden på 2. år strækker sig over fire uger og omfatter desuden et<br />
antal praktiktimer, som anvendes inden selve perioden.<br />
Praktikken består af praktiktimer, vejledningstimer og praktikundervisningstimer.<br />
De studerende er i praktik i grupper på tre studerende.<br />
3. praktikperiode: praktik i ’Andre skoleformer’<br />
Målet med praktikken er, at den studerende får kendskab til, reflekterer over<br />
og udvikler kompetence i forhold til undervisning i andre skoleformer. ‟Andre<br />
skoleformer‟ kan være skoler i udlandet, efterskoler mv.<br />
Praktikperiodens indhold er de særlige overvejelser, som undervisning inden<br />
for andre skoleformer kan give anledning til.<br />
Praktik i ‟Andre skoleformer‟ strækker sig over tre uger. Praktikken består af<br />
praktiktimer og vejledningstimer. De studerende er i praktik alene eller i<br />
grupper på to–fire studerende.<br />
De konkrete retningslinjer fremgår af særlig pjece, som kan fås hos<br />
praktiksekretæren på studiekontoret eller kan hentes på seminariets intranet.<br />
4. praktikperiode – skoleperioden: Lærerens samarbejdsrelationer<br />
Målet med praktikken er, at den studerende videreudvikler sine<br />
lærerkompetencer og sin forståelse af lærerprofessionen. Dette sker gennem<br />
udvikling af kompetencer til at reflektere, kommunikere, indgå og handle i<br />
samspil med elever, kolleger, forældre og andre.<br />
Indholdet i skoleperioden er selvstændig prioritering og varetagelse af<br />
undervisnings- og andre læreropgaver. I praktikperioden bør der også indgå<br />
klasselæreropgaver, skole/hjemsamarbejde m.m.<br />
Skoleperioden på 3. år strækker sig over seks uger og omfatter desuden et<br />
antal praktiktimer, som anvendes inden selve perioden.<br />
Praktikken består af praktiktimer og vejledningstimer. De studerende er i<br />
praktik både parvis og alene.<br />
Perioden omfatter en fællesdel (to uger), hvor to studerende er i samme<br />
skema, og en alenedel (fire uger), hvor hver studerende har sit eget skema og<br />
31
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
selvstændigt varetager undervisning og andre læreropgaver. I hele perioden i<br />
tæt samarbejde med praktiklærerne.<br />
5. praktikperiode – bedømmelsespraktikken: Skolen i et<br />
udviklingsperspektiv.<br />
Målet med praktikken er, at den studerende udviser integreret praktisk og<br />
teoretisk begrundet pædagogisk kompetence, som af skolen vurderes til at<br />
være tilfredsstillende i forhold til professionelt lærerarbejde.<br />
Indholdet i praktikken er varetagelse af alle læreropgaver. Den studerendes<br />
virksomhed i praktikken skal bygge på beskrivelse, analyse og vurdering og<br />
give anledning til synteseovervejelse og kritisk refleksion. Praktikskolens<br />
pædagogiske udviklingsarbejde er en del af indholdet i den studerendes<br />
arbejde med praktikken.<br />
Praktikperioden på 4. år strækker sig over fire uger (fem uger for studerende,<br />
der er startet studiet 2005) og omfatter desuden et antal praktiktimer, som<br />
anvendes inden selve perioden.<br />
Praktikken består af praktiktimer, vejledningstimer og praktikundervisningstimer.<br />
De studerende er i praktik i grupper på tre studerende.<br />
SAMARBEJDET MELLEM PRAKTIKKENS TRE PARTER –<br />
STUDERENDE, PRAKTIKSKOLE OG SEMINARIUM<br />
De studerende klargør sig personlige og fælles mål for arbejdet med den<br />
enkelte praktikperiode og inddrager relevante erfaringer, iagttagelser og<br />
refleksioner fra arbejdet med faget praktik.<br />
Den studerende er forpligtet til at leve op til gældende regler og aftaler på<br />
praktikskolen, herunder overholdelse af mødepligt, tavshedspligt og skolens<br />
regler vedrørende sygemelding.<br />
De studerende har et personligt og fælles ansvar for udvikling af et<br />
hensigtsmæssigt samarbejde i praktikgruppen.<br />
Samarbejdet om praktik aftales mellem parterne og udmøntes i henhold til<br />
nedenstående:<br />
De tre parter eller repræsentanter for hver af parterne mødes i forbindelse<br />
med hver af de ordinære praktikperioder før og efter perioden.<br />
Det konkrete samarbejde starter i så god tid som muligt inden praktikperioden<br />
(senest på de obligatoriske praktikforberedelsesdage). I perioden mellem<br />
praktikforberedelsesdage og selve praktikperioden besøger den studerende<br />
sine praktikklasser og aftaler praktikkens konkrete indhold og opgaver med<br />
sine praktiklærere, herunder deltagelse i og varetagelse af andre<br />
læreropgaver end undervisning.<br />
Vejledningstimer med praktiklærere og seminarielærere fastlægges således,<br />
at den studerende får mulighed for både før-, under- og eftervejledning.<br />
Parterne samarbejder om<br />
• at afklare og konkretisere mål og indhold i overensstemmelse med<br />
studieordningens krav til den aktuelle praktikperiode<br />
32
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• at fastlægge eventuelt særlige fokusområder og/eller opgaver i forbindelse<br />
med praktikken<br />
• at præcisere forventningerne til hinanden vedrørende gruppedannelse,<br />
praktikundervisning, forberedelse og efterbehandling af praktik samt<br />
vejledning og respons<br />
• at evaluere praktikforløb og -udbytte i henhold til de fastlagte mål<br />
Udgangspunktet for samarbejdet er anerkendelse af forskelle i udgangspunkt<br />
og perspektiver hos hver af de tre parter. Samarbejdet har et undersøgende<br />
og refleksivt sigte og er konkret sags- og handlingsorienteret. Parterne har<br />
forskellige roller og opgaver, som er forpligtende for, hvad de især skal stille til<br />
rådighed for og inddrage hinanden i.<br />
Den praktikansvarlige seminarielærer og praktikskolens praktikkoordinator har<br />
sammen et løbende ansvar for etablering og vedligeholdelse af aftaler mellem<br />
de tre parter vedrørende den enkelte praktikperiode. Konkret varetages<br />
undervisningen i faget praktik af praktikskolernes praktiklærere og de<br />
studerendes undervisere på seminariet.<br />
Praktikskolen og praktiklærerne skal sikre de studerende mulighed for<br />
inddragelse i og varetagelse af flest muligt relevante læreropgaver.<br />
Undervisning, vejledning og respons vedrører sagsforhold, relationer og<br />
situationer i den konkrete klasse- og skolekontekst og omfatter en konkret,<br />
personligt og professionelt begrundet respons til den enkelte studerende.<br />
Seminariets praktikledelse har et overordnet ansvar for seminariets<br />
organisering, tilrettelæggelse og godkendelse af den studerendes samlede<br />
praktikforløb samt et overordnet ansvar for samarbejdet mellem praktikkens<br />
tre parter.<br />
Praktikskolelederen har det overordnede ansvar for skolens tilrettelæggelse<br />
og varetagelse af den enkelte praktikperiode, for vurderinger, bedømmelser<br />
og udtalelser vedrørende enkeltstuderende samt et overordnet ansvar for<br />
samarbejdet mellem de tre parter om den enkelte praktikperiode.<br />
Praktikskolelederne og seminariets praktikledelse kan i konkrete sager tilbyde<br />
rådgivning eller supervision og træffe endelige afgørelser inden for hvert<br />
deres ansvarsområde.<br />
EGNETHEDSVURDERING OG BEDØMMELSE<br />
Den studerende skal i 1., 2. og 4. praktikperiode løbende vejledes om sin<br />
egnethed som lærer - den såkaldte § 18, stk. 1 vejledning. Denne vejledning<br />
er skolens vurdering af hver enkelt studerendes egnethed til lærerarbejdet.<br />
Efter endt praktikperiode markerer skolen sin vurdering med afkrydsning og<br />
gør den studerende bekendt med denne. Hvis skolen vurderer, at den<br />
studerende skal overveje sin egnethed, tilbyder den praktikansvarlige<br />
seminarielærer den studerende en rådgivende samtale. I særlige tilfælde<br />
deltager seminariets praktikledelse i denne samtale.<br />
5. praktikperiode - bedømmelsespraktikken på 4. årgang - afsluttes med en<br />
individuel udtalelse samt bedømmelsen bestået / ikke bestået. Bedømmelsen<br />
33
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
udtrykkes med et kryds i <strong>”</strong>bestået<strong>”</strong> eller <strong>”</strong>ikke-bestået<strong>”</strong> og begrundes i den<br />
uddybende, skriftlige udtalelse. Praktiklæreren vejleder løbende den<br />
studerende om styrker og svagheder i den studerendes varetagelse af<br />
læreropgaverne og gør afslutningsvis den studerende bekendt med skolens<br />
bedømmelse og udtalelse. Den skriftlige udtalelse er praktikskolelederens<br />
ansvar.<br />
Hvis den studerende ikke består bedømmelsespraktikken, har den studerende<br />
ret til yderligere én bedømmelsespraktik på en anden af seminariets<br />
praktikskoler.<br />
Den studerende kan ikke være i praktik på en skole, hvor den studerende har<br />
eller har haft et ansættelsesforhold, og bedømmelsespraktikken kan ikke finde<br />
sted på den skole, hvor den studerende var i praktik i <strong>”</strong>skoleperioden<strong>”</strong> på<br />
3. årgang.<br />
ERSTATNINGSPRAKTIK<br />
Hvis praktikskolen ikke godkender den studerendes praktikperiode som<br />
gennemført, har den studerende ret til én ny praktikperiode af samme omfang,<br />
hvis den studerende med lægerklæring kan dokumentere sygdom i den<br />
pågældende periode.<br />
Erstatningspraktik tilbydes efter aftale med praktikledelsen.<br />
MERIT FOR PRAKTIK<br />
Der gives ikke merit for faget praktik.<br />
I særlige tilfælde kan der bevilges merit for skoleperioden på 3. årgang. Dette<br />
kan ske efter ansøgning og inden for den af seminariet fastsatte frist, hvis den<br />
studerende kan dokumentere at have varetaget undervisning på fuld tid i fast,<br />
almindeligt skema i folkeskolen i mere end et halvt år. Evt. ansøgning skal<br />
vedlægges en positiv udtalelse fra den ansættende skoles leder.<br />
Ansøgningerne behandles individuelt.<br />
34
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
TVÆRFAGLIGE FORLØB<br />
Med udgangspunkt i bekendtgørelsens §4 og §6 sikrer seminariet, at de<br />
studerende opnår viden om og erfaring med forskellige undervisnings- og<br />
arbejdsformer. <strong>Studieordning</strong>en fastlægger samarbejdet mellem linjefagene<br />
og de pædagogiske fag med en række tema- og projektforløb.<br />
TVÆRFAGLIGE FORLØB<br />
Studieintroducerende forløb<br />
Tværfagligt praktisk-musisk forløb<br />
Tværfagligt medieforløb<br />
35
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
STUDIEINTRODUCERENDE FORLØB<br />
MÅL<br />
• at de studerende introduceres til studiet af lærerprofessionen<br />
• at de studerende fordyber sig i et tema af relevans for professionen<br />
• at de studerende arbejder med iagttagelse som lærerkompetence<br />
• at de studerende samarbejder om temaet på en problemorienteret måde<br />
som introduktion til senere projekt- og studieforløb<br />
Der arbejdes med et tema, der indeholder aktuelle problemstillinger<br />
vedrørende skole og undervisning. Arbejdet organiseres af lærerteamet.<br />
I arbejdet med temaet fokuseres på udvalgte aspekter af lærerprofessionen<br />
set i lyset af skolens opgaver og udfordringer i en sammensat og kulturelt<br />
foranderlig kontekst.<br />
I et studieintroducerende forløb erhverves et grundlag for studiet ved<br />
seminariet. Således skal den studerende selvstændigt og i samarbejde med<br />
lærere og medstuderende begynde planlægningen af egne studier og bl.a.<br />
gøre sig de første erfaringer med forskellige måder at studere på. Disse<br />
erfaringer gøres i et studieintroducerende forløb til genstand for refleksion.<br />
I det studieintroducerende forløb etableres studiegrupper, som kan fungere<br />
som ramme for selvstændige studier og løsning af opgaver, dels i tilknytning<br />
til den fælles undervisning, dels som ramme for studium af fagligt indhold,<br />
som ikke behandles i den fælles undervisning. Studiegruppearbejdet<br />
evalueres løbende af studerende og lærere i samarbejde med henblik på<br />
kvalificering af studiearbejdet og som udgangspunkt for didaktiske ivervejelser<br />
om gruppearbejde i professionel sammenhæng.<br />
Der lægges vægt på, at der arbejdes problemorienteret og med anvendelse af<br />
forskellige undersøgelses- og fremlæggelsesformer.<br />
Lærerteamet udformer mål og tilrettelægger inden for det valgte tema et<br />
selvstændigt forløb.<br />
I forløbet kan forekomme fællesforelæsninger, holdundervisning, studier i<br />
gruppe og individuelt såvel på seminariet som på praktikskoler og andre<br />
steder, hvor temaets indholdsområder kan gøres til genstand for iagttagelser.<br />
De studerendes udbytte evalueres umiddelbart efter afslutning af forløbet. De<br />
studerende skal her reflektere deres forståelse af temaet og erfaringer med<br />
iagttagelse som metode. Efter to–tre måneder foretages endnu en evaluering<br />
med henblik på at undersøge og understrege temaets betydning i de<br />
efterfølgende studier.<br />
36
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
TVÆRFAGLIGT PRAKTISK- MUSISK FORLØB<br />
MÅL<br />
Formålet er, at den studerende:<br />
• erfarer og tilegner sig viden om det praktisk-musiske som<br />
læringsdimension<br />
• erfarer i samarbejde med andre at anvende og koordinere tværfaglige<br />
tilgange i forbindelse med virksomhedsformerne: oplevelsesmæssig-,<br />
håndværksmæssig-, udtryksmæssig-, analytisk og kommunikativ virksomhed<br />
•<br />
overvejer og kvalificerer mulige valg og begrundelser for anvendelse af<br />
praktisk-musiske læreformer i forbindelse med tværgående emner og<br />
problemstillinger i skolen med henblik på at fremme et bredere læringsbegreb<br />
INDHOLD<br />
Et praktisk-musisk arbejdsforløb, som består af følgende faser:<br />
• en inspirationsfase, hvor praktisk-musiske fags indhold og arbejdsformer<br />
præsenteres i en tværfaglig ramme<br />
• en arbejdsfase, hvor hvert hold med lærere som vejledere og undervisere,<br />
arbejder praktisk og teoretisk med en fælles skabende proces, som munder<br />
ud i et konkret produkt. Her arbejder holdet med praktisk produktion fra ide<br />
over planlægning til gennemførelse<br />
• en præsentationsfase<br />
• en evaluerings- og perspektiveringsfase.<br />
ORGANISERING<br />
Det praktisk-musiske udvalg fastlægger rammerne for forløbet. De første dage<br />
er en inspirationsfase, hvor holdet bliver præsenteret for de praktisk-musiske<br />
fags indhold og arbejdsformer i en tværfaglig ramme. Herefter arbejder holdet<br />
praktisk og teoretisk i et nært samarbejde med lærerne med en skabende<br />
proces, som ved holdets fremlæggelse munder ud i et konkret produkt.<br />
Forløbet afsluttes med en evaluering og perspektivering, hvor der bl.a.<br />
fokuseres på:<br />
• refleksion over forløb og proces ud fra erfaret praksis<br />
• overvejelser over æstetiske læreprocesser med det mål at udvikle<br />
lærerkompetence i forhold til tværfaglige projekter i folkeskolen.<br />
Det praktisk-musiske forløb er et obligatorisk undervisningsforløb for alle<br />
studerende ved seminariet og en del af seminariets bestemmelser for<br />
varetagelsen af den studerendes deltagelsespligt, (se også under afsnittet<br />
<strong>”</strong>Generelle bestemmelser for uddannelsen<strong>”</strong>).<br />
Den enkelte studerende bedømmes af lærerne med godkendt/ikke-godkendt.<br />
Kriteriet for godkendelse er min. 80 % aktiv deltagelse i hele forløbet. Det er<br />
den studerendes eget ansvar at være synlig i forløbet.<br />
37
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
GENINDSTILLING<br />
Ved manglende deltagelse i det praktisk-musiske forløb eller bedømmelsen<br />
ikke-godkendt skal den studerende udarbejde en skriftlig opgave på 12–15<br />
normalsider.<br />
Opgaven skal behandle væsentlige problemstillinger vedrørende praktiske og<br />
musiske læringsformer og indeholde en beskrivelse af et tværfagligt forløb,<br />
hvori fagene billedkunst, idræt/bevægelse, musik og drama indgår i en<br />
folkeskolesammenhæng.<br />
Opgaven skal afleveres på studiekontoret senest d. 1. april i den<br />
studerendes afsluttende eksamenssemester.<br />
Opgaven stilles af udvalget, der tilrettelæggelser det praktisk-musiske forløb.<br />
Det praktisk-musiske udvalg er ansvarligt for det praktiske arbejde i<br />
forbindelse med genindstillinger og bedømmelsen af de skriftlige opgaver.<br />
Bedømmelsen godkendt er en forudsætning for udstedelse af afsluttende<br />
lærereksamensbevis ved seminariet.<br />
38
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
TVÆRFAGLIGT MEDIEFORLØB<br />
MÅL<br />
• at de studerende gennem et tværfagligt projektarbejde får kendskab til og<br />
erfaring med væsentlige mediefaglige og mediedidaktiske områder, samt at<br />
de får erfaringer med og overvejer IKT‟s muligheder for at bidrage til at udvikle<br />
de enkelte fag, emner, begreber og metoder (§8)<br />
• at de studerende gør fortsatte erfaringer med projektarbejdsformen og får<br />
deres erfaringer bearbejdet og perspektiveret med henblik på begrundelser for<br />
og anvendelse af projekt-arbejdsformen i skolen.<br />
INDHOLD<br />
Et emne eller en problemstilling valgt inden for følgende områder:<br />
• mediernes historie<br />
• mediernes samfundsmæssige betydning<br />
• mediernes æstetik og sprog<br />
• mediegenrer og udtryksformer<br />
• mediekommunikation<br />
• mediepåvirkning og -socialisering<br />
• medier og etik.<br />
Der arbejdes med mediedidaktik.<br />
Der arbejdes med projektarbejdsformen med vægt på konfliktorientering i<br />
problemformuleringer, kritisk undersøgelse af forskellige typer kilder,<br />
bearbejdning af undersøgelser i forhold til problemformuleringen,<br />
eksemplarisk indholdsudvælgelse og anvendelse og udbygning af faglig<br />
indsigt i forhold til problemformuleringen.<br />
Medieforløbet er et obligatorisk undervisningsforløb for alle studerende ved<br />
seminariet og en del af seminariets bestemmelser for varetagelsen af den<br />
studerendes deltagelsespligt, (se også under afsnittet <strong>”</strong>Generelle<br />
bestemmelser for uddannelsen<strong>”</strong>).<br />
ORGANISERING<br />
Et medieudvalg bestående af lærere og studerende fastlægger det udvalgte<br />
emne, som skal indeholde flere af ovenstående indholdsområder.<br />
Inden for det udvalgte emne vælger de studerende i grupper på tre–fire et<br />
delemne og udformer en foreløbig problemformulering og et udkast til en<br />
arbejdsplan.<br />
Problemformuleringen skal reflektere, at emnet handler om medier og<br />
børn/skole. Den endelige problemformulering og arbejdsplan godkendes af<br />
gruppens vejledere. Tidsfrister herfor fremgår af ugeplanlægningen.<br />
For at kvalificere de studerendes arbejde med medier tilrettelægger de<br />
medvirkende lærere et undervisningsforløb om det overordnede emne og om<br />
mediedidaktik samt om projektarbejds-formen som metode.<br />
39
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Efter introduktionsfasen arbejder de studerende i grupper. Grupperne<br />
fremlægger i slutningen af forløbet deres konklusioner og erfaringer med<br />
arbejdsprocessen for de øvrige grupper.<br />
I forbindelse med fremlæggelsen modtager grupperne respons for<br />
medstuderende og vejledere.<br />
Fremlæggelserne bedømmes af vejlederne godkendt/ikke-godkendt. Kriteriet<br />
for bedømmelse er, at fremlæggelserne behandler den valgte<br />
problemformulering under inddragelse af faglige betragtninger.<br />
Efter fremlæggelserne evalueres forløbet med henblik på, at de studerende<br />
får reflekteret deres erfaringer med projektarbejdet og sat dem i et teoretisk<br />
perspektiv, især med vægt på de forhold, som fremgår af<br />
indholdsbeskrivelsen (§4).<br />
GENINDSTILLING<br />
Såfremt den studerendes projekt ikke godkendes, udarbejder den studerende<br />
en opgave på 12–15 normalsider inden for det pågældende emne eller<br />
besvarer en centralt formuleret opgave.<br />
Studerende, der ikke har deltaget i forløbet, får stillet en centralt formuleret<br />
opgave. Omfanget af opgaven skal være 12–15 normalsider, og opgaven skal<br />
behandle væsentlige mediefaglige og mediedidaktiske problemstillinger.<br />
Opgaven stilles af medieudvalget.<br />
Opgaven skal afleveres på studiekontoret senest d. 1. april i den<br />
studerendes afsluttende eksamenssemester, og bedømmelsen godkendt er<br />
en forudsætning for udstedelse af afsluttende lærereksamensbevis ved<br />
seminariet.<br />
40
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
MØDESTEDER<br />
Med udgangspunkt i bekendtgørelsens §1 og §6 synliggør N. <strong>Zahle</strong>s<br />
Seminarium uddannelsens rettethed mod lærerprofessionen ved at<br />
tilrettelægge uddannelsen med et nærmere bestemt samarbejde mellem<br />
fagdidaktik og almendidaktik med inddragelse af erfaringer fra de studerendes<br />
praktik. Dette samarbejdes mål, indhold og rammer er beskrevet nedenfor.<br />
Med dette samarbejde opfylder seminariet dele af den i §11 og §20 krævede<br />
registrering af de studerendes deltagelse i uddannelsen. Dette samarbejde<br />
kaldes mødesteder.<br />
Der etableres i alt fire mødesteder, hvor faget fadidaktik og almendidaktik<br />
indgår i et nærmere samarbejde.<br />
Hensigten er, at den studerende anvender den tilegnede fag- og<br />
almendidaktiske indsigt samt de i praktikken erhvervede erfaringer i en for<br />
læreropgaven relevant sammenhæng, og at dette blandt andet kommer til<br />
udtryk ved, at den studerende igennem sin studietid skriver fire mappetekster.<br />
FORMÅL<br />
Formålet med den valgte form for deltagelsespligt er<br />
• at sikre og styrke samarbejdet mellem fag- og almendidaktik<br />
• at styrke studiets praksistilknytning gennem inddragelse af erfaringer fra<br />
praksis<br />
• at styrke læring gennem skriftlig fremstilling<br />
• at forberede arbejdet med den større selvstændige opgave,<br />
bacheloropgaven, gennem samarbejdet mellem fag- og almendidaktik og<br />
inddragelse af praksiseksempler.<br />
INDHOLD<br />
I de fire mappetekster analyseres og diskuteres skolens og undervisningens<br />
praksis ud fra fire forskellige indfaldsvinkler:<br />
1. mappetekst: Undervisningsmateriale<br />
Den studerende skal demonstrere evne til at analysere og vurdere et<br />
undervisningsmateriale dels i forhold til materialets erklærede mål og dels i<br />
forhold til en anvendelsessammenhæng. Den studerende arbejder med<br />
undervisningsmaterialet i et større pædagogisk og didaktisk perspektiv, hvor<br />
refleksionen veksler mellem konkrete planlægningsovervejelser og generelle<br />
overvejelser over materialets placering og brug i forhold til skolens<br />
overordnede opgaver og formål.<br />
Vejledning og bedømmelse i tilknytning til 1. mappetekst varetages af læreren<br />
i faget Pædagogik og læreren i 1. linjefag.<br />
2. mappetekst: Årsplan<br />
41
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Den studerende skal demonstrere overblik over en længere periodes arbejde<br />
med et fag i form af en årsplan. Den studerende skal reflektere over, hvordan<br />
læseplanen for det givne linjefag på det givne klassetrin kan udmøntes, og<br />
hvordan fagets områder kan tilgodeses og spille sammen med klassens<br />
øvrige fag- og aktiviteter over en længere periode. Mappeteksten skal<br />
indeholde en behandling af en eller flere fag- og almendidaktiske<br />
problemstillinger i tilknytning til undervisningsplanen og kan inddrage<br />
eksempler på praksis. Mappeteksten skal endvidere inddrage litteratur om de<br />
pågældende problemstillinger og forsynes med en litteraturliste.<br />
Vejledning og bedømmelse i tilknytning til 2. mappetekst varetages af læreren<br />
i faget Almen Didaktik og læreren i 2. linjefag.<br />
3. mappetekst: Fag- og almendidaktiske problemstillinger ud fra<br />
eksempel<br />
Den studerende skal demonstrere evne til at arbejde med overordnede<br />
fagdidaktiske og almen didaktiske problemstillinger med udgangspunkt i et<br />
konkret eksempel på noget, der er sket eller kunne ske i skolen.<br />
Mappeteksten skal indeholde en behandling af en eller flere formulerede<br />
problemstillinger. Den skal endvidere inddrage litteratur om de pågældende<br />
problemstillinger og forsynes med en litteraturliste. Vejledning og<br />
bedømmelse i tilknytning til 3. mappetekst varetages af læreren i 3. linjefag.<br />
4. mappetekst: Plan for eller evaluering af korte undervisningsforløb<br />
Den studerende skal demonstrere evne til at overskue sammenhænge i korte<br />
undervisningsforløb med særligt fokus på planlægning eller evaluering af<br />
forløbet. Den studerende skal reflektere over situation og fagligt indhold på et<br />
forholdsvis detaljeret niveau. Mappeteksten skal indeholde en behandling af<br />
en eller flere formulerede problemstillinger i tilknytning til undervisningsplanen<br />
og inddrage eksempler på praksis. Mappeteksten skal endvidere inddrage<br />
litteratur om de pågældende problemstillinger og forsynes med en<br />
litteraturliste. Vejledning og bedømmelse i tilknytning til 4. mappetekst<br />
varetages af læreren i 4. linjefag.<br />
FORDELING AF MØDESTEDER OG MAPPETEKSTER:<br />
1.<br />
årgang<br />
2.<br />
årgang<br />
3.<br />
årgang<br />
4.<br />
årgang<br />
1. liniefag 2.<br />
Undervisnings-<br />
materiale<br />
42<br />
liniefag<br />
Årsplan<br />
3. liniefag 4. liniefag<br />
Fag- og almen-<br />
didaktiske<br />
problemstillinger<br />
ud fra eksempel<br />
Ålan for<br />
eller evaluering af<br />
kort
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
MAPPETEKST<br />
Den studerende skal individuelt eller i grupper skrive en mappetekst i<br />
tilknytning til hvert mødested. Hver mappetekst skal have et omfang på<br />
mellem tre–fem normalsider, ekskl. forside og litteraturliste.<br />
43<br />
undervisningsforløb<br />
Mappeteksten skal, uanset hvilket mødested den er knyttet til, analysere og<br />
diskutere en eller flere fag- og almendidaktiske problemstillinger med<br />
inddragelse af relevant litteratur. Fremstillingen skal derudover indeholde<br />
eksempler fra skolens og undervisningens praksis og i behandlingen<br />
reflektere samspillet mellem teori og praksis.<br />
Mappeteksten er ikke nødvendigvis gennemarbejdet som en<br />
sammenhængende rapport eller artikel.<br />
Fremstillingen må gerne være personlig og indeholde selvstændige<br />
iagttagelser og betragtninger, og mappeteksten skal være formuleret, så<br />
medstuderende kan forstå den. Det forventes dog, at de fire mappetekster<br />
udtrykker stigende progression i den studerendes tilegnelse af et præciseret<br />
fagsprog med reference til angiven faglitteratur.<br />
ORGANISERING OG BEDØMMELSE<br />
På 1. og 2. årgang planlægges og gennemføres arbejdet med mødestederne<br />
inden for teamsamarbejdet, dvs. i særlig grad som et samarbejde mellem<br />
henholdsvis 1. linjefagslærer og henholdsvis læreren i Pædagogik og læreren<br />
i Almen Didaktik på 1. årgang, og 2. linjefagslærer og lærer i Almen Didaktik<br />
på 2. årgang. På 3. og 4. årgang arbejder linjefagene inden for deres<br />
søjlestruktur, hvor almen didaktik stadig arbejder inden for stamholdet. Det er<br />
derfor linjefagslærerne, der alene varetager planlægning af 3. og 4.<br />
mødested, og vejledning og bedømmelse af 3. og 4. mappetekst.<br />
De mappetekster, som den studerende skriver i forbindelse med<br />
mødestederne, er udgangspunkt for en vejledning med de involverede lærere<br />
med henblik på den studerendes videre udvikling af fag og almendidaktisk<br />
kompetence.<br />
Mappeteksterne kommenteres og bedømmes godkendt/ikke-godkendt. 1.<br />
mappetekst bedømmes af såvel linjefagslærer og lærer i faget Pædagogik i<br />
samarbejde, 2. mappetekst bedømmes af linjefagslærer og lærer i Almen<br />
Didaktik i samarbejde, mens 3. mappetekst og 4. mappetekst kun bedømmes<br />
af den studerendes linjefagslærer. Der lægges i bedømmelsen vægt på, at<br />
mappeteksten indeholder de ovenfor beskrevne kvaliteter.<br />
Den studerende kan med fordel opbevare et eksemplar af hver mappetekst i<br />
en samlet mappe med henblik på forberedelse til bacheloropgaven. I denne<br />
mappe kan andre tekster, som den studerende skriver gennem studieforløbet,<br />
naturligvis også samles.<br />
FORUDSÆTNING FOR DELTAGELSE I LINJEFAGSEKSAMEN OG
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
EKSAMEN I FAGET PÆDAGOGIK OG FAGET ALMEN DIDAKTIK<br />
Alle fire mappetekster skal afleveres og bedømmes godkendt som et led i<br />
seminariets bestemmelser vedrørende deltagelsespligten:<br />
I hvert af den studerendes linjefag er det en forudsætning for deltagelse i<br />
afsluttende eksamen, at den påkrævede mappetekst er afleveret og bedømt<br />
bestået senest 1. april i eksamens-semestret.<br />
Ligeledes er det en forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen i faget<br />
Pædagogik, at den studerende har afleveret og fået godkendt 1. mappetekst<br />
og for afsluttende eksamen i faget Almen Didaktik, at den studerende har<br />
afleveret og fået godkendt 2. mappetekst senest 1. april i<br />
eksamenssemestret.<br />
GENINDSTILLING<br />
Mappetekster, som bedømmes ikke-godkendt, omskrives og forbedres, indtil<br />
mappeteksten bedømmes godkendt, dog senest 1. april i det pågældende<br />
fags eksamenssemester.<br />
44
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
BACHELOROPGAVEN<br />
Med udgangspunkt i bekendtgørelsens §§ 7 og 16<br />
§ 7 Den studerende udarbejder i tilknytning til et af sine linjefag en større<br />
selvstændig faglig-pædagogisk opgave i et selvvalgt emne. Opgaven, der er<br />
individuel og skriftlig, udarbejdes i sammenhæng med de pædagogiske fag og<br />
eventuelt praktikken og afsluttes normalt i 8. semester.<br />
stk. 2 Emnet for opgaven skal være relevant for uddannelsens formål og sigte<br />
mod lærernes arbejde. Ved besvarelsen af opgaven skal den studerende<br />
demonstrere evne til at anvende faglig og pædagogisk viden under brug af<br />
akademisk arbejdsmåde og videnskabelig metode.<br />
stk. 3 Opgavens emne skal være godkendt af rektor. Den studerende vejledes<br />
af lærerne i de berørte fag.<br />
§ 16 Den større selvstændige opgave bedømmes af en af lærerne i linjefaget,<br />
af en af lærerne i de pædagogiske fag og af en eller flere ministerielt<br />
beskikkede censorer.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
MÅL<br />
at der med anvendelse af akademisk arbejdsmåde og videnskabelig metode<br />
dannes syntese mellem det tilegnede i de pædagogiske fag og et de fire<br />
linjefag.<br />
INDHOLD<br />
Den studerende formulerer i tilknytning til et af sine linjefag en problemstilling<br />
af relevans for uddannelsens formål og med sigte på lærerens arbejde.<br />
Læreropgaver vil være det centrale udgangspunkt, og indholdet i folkeskolens<br />
fag og undervisning vil være et centralt tema. Den studerendes egne<br />
erfaringer kan perspektiveres med kendskab til udviklingsarbejde og<br />
læseplansudvikling.<br />
ORGANISERING<br />
Emne og problemformulering skal være godkendt af begge vejledere.<br />
Den studerende skal før godkendelse have modtaget mindst en vejledning<br />
givet af læreren i de pædagogiske fag og linjefagslæreren i fællesskab.<br />
Vejlederne udpeges blandt de lærere der har fulgt årgangen.<br />
Seminariet udarbejder en pjece, hvor bl.a. de praktiske informationer vedr.<br />
opgaven gives. Denne pjece er tilgængelig på seminariets intranet.<br />
MATERIALE TIL BACHELOREKSAMEN<br />
Bacheloropgaven<br />
Den større selvstændige opgaves omfang skal være på max 25 normalsider<br />
inkl. bilag m.m. Den skal demonstrere færdighed i at anvende akademisk<br />
arbejdsmåde ved den skriftlige behandling af problemstillingerne knyttet til<br />
læreropgaven.<br />
45
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Nærmere retningslinjer for bacheloropgaven findes på seminariets intranet.<br />
Bacheloropgaven afleveres til studiekontoret i slutningen af den studerendes<br />
7. semester i fire eksemplarer. Dato fremgår af seminariets intranet.<br />
Aflevering af bacheloropgaven er en forudsætning for indstilling til<br />
bacheloreksamen.<br />
BACHELOREKSAMEN<br />
Der afholdes en mundtlig eksamen af 45 minutters varighed inkl. votering.<br />
Den studerendes vejleder i henholdsvis de pædagogiske fag samt linjefag er<br />
begge eksaminatorer, desuden udpeges en ministerielt beskikket censor.<br />
Udgangspunkt for bacheloreksamen er den studerendes problemformulering.<br />
Til eksamen forventes den studerende<br />
- Ud fra sin problemformulering og ud fra en vurdering af bacheloropgavens<br />
stærke og svage sider på egen hånd at komplementere opgaven mundtligt.<br />
- At nuancere udvalgte argumentationer og konklusioner i bacheloropgaven.<br />
- Ud fra spørgsmål rejst af eksaminatorer eller censor at deltage i en<br />
mundtlig diskussion af det problemfelt, som den studerendes<br />
problemformulering dækker. I denne diskussion skal den studerende<br />
mundtligt demonstrere faglig og pædagogisk viden under brug af akademisk<br />
arbejdsmåde og videnskabelig metode.<br />
Bedømmelsen gives som en samlet vurdering af behandlingen af<br />
problemstillinger fra det linjefaglige og det pædagogiske fagområde, ligesom<br />
bedømmelsen er en samlet bedømmelse af bacheloropgaven og den<br />
mundtlige præstation ved eksamen.<br />
I vurderingen indgår, at den forventede studenterarbejdstid til<br />
bacheloropgaven svarer til ca. seks ugers fuldtidsarbejde.<br />
46
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
BILLEDKUNST<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget billedkunst som læreruddannelsesfag er arbejdet med billeder<br />
som midler til oplevelse, erkendelse og dannelse. Billeder defineres bredt som<br />
visuelle, kommunikative udtryk. Centralt for undervisning i faget er tilegnelsen<br />
af undervisningskompetencer på baggrund af en integrering af fagets<br />
hovedområder.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende<br />
• opnår indsigt og kompetence i at forbinde og anvende skolefagets<br />
hovedområder og fagdidaktik i en reflekteret undervisning i<br />
billedkunstfaget,<br />
• tilegner sig praktiske færdigheder gennem eksperimenterende og<br />
undersøgende arbejde med billeder, samt indsigt i, hvordan form, indhold<br />
og funktion indgår i et samspil i dette arbejde,<br />
• får erfaringer med og indsigt i billedarbejde som middel til oplevelse og<br />
erkendelse,<br />
• tilegner sig teoretisk viden om billeder, kunst og anden visuel kultur i en<br />
kommunikativ, kulturel og historisk kontekst,<br />
• tilegner sig viden om børn og unges billedfremstilling og brug af billeder,<br />
• tilegner sig viden om billedpædagogik og fagets historie, og<br />
• tilegner sig fagdidaktisk viden og kompetencer som forudsætning for at<br />
begrunde, tilrettelægge, gennemføre og evaluere undervisning i<br />
billedkunst, herunder deltagelse i tværfagligt samarbejde og<br />
kulturprojekter.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
Skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling. Bestemmelser om<br />
faget i folkeskolen.<br />
Teorier om børn og unges billedbrug. Herunder børn og unges billedsproglige<br />
udvikling og socialisering til samfundets visuelle kulturformer.<br />
Billedpædagogiske teorier, aktuelt og historisk, herunder teori om æstetiske<br />
læreprocesser.<br />
Billedfremstilling<br />
Praktisk undersøgende og eksperimenterende billedarbejde inden for et<br />
alsidigt udvalg af udtryksformer og genrer.<br />
Erfaring med og refleksioner over, hvordan samspillet mellem form, indhold og<br />
funktion indgår i betydningsdannelsen, herunder valg og brug af medier,<br />
materialer og Teknikker.<br />
47
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Billedkundskab<br />
Analyse- og samtalemetoder, der bidrager til oplevelse, beskrivelse,<br />
fortolkning og sammenligning af billedudtryk, og som er redskaber i<br />
forbindelse med vejledning i, tematisering og evaluering af billedarbejde.<br />
Teorier og problemstillinger til belysning af billeder som sprog og<br />
kommunikation.<br />
Teorier og problemstillinger til belysning af kunst- og æstetiksyn.<br />
Strømninger i dansk og international kunst og andre visuelle kulturformer,<br />
herunder behandlingen af centrale temaer i forskellige billedkulturer.<br />
FAGETS SAMSPIL MED DE ØVRIGE FAG I LÆRERUDDANNELSEN<br />
Tværfagligt samarbejde tilstræbes i arbejdet med billedformer og visuel kultur,<br />
der integrerer andre fagområder, eller hvor samarbejde med andre<br />
fagområder kan kvalificere behandlingen af bestemte temaer.<br />
Faget bidrager med kundskaber om og færdigheder i at arbejde med<br />
billedudtryk, billedanalyse, formidling og brug af visuelle medier i andre faglige<br />
sammenhænge.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
I linjefaget Billedkunst forstås billeder som et visuelt og kommunikativt udtryk,<br />
der giver adgang til oplevelse og erkendelse som dannelsespotentiale.<br />
Billedarbejdet er kernen i udviklingen af undervisningsmæssige kompetencer<br />
og foregår både som en produktiv og receptiv proces. Produktiv fordi det<br />
vedrører en konkret fremstilling af billeder, og receptiv fordi også oplevelse,<br />
analyse og vurdering af billeder er omfattet.<br />
Undervisningen tager udgangspunkt i eksemplariske forløb frem for at omfatte<br />
alle medier og teknikker. Det forventes, at den studerende løbende anvender<br />
logbog som redskab til udvikling af visuel opmærksomhed, til udvikling af<br />
idéer og til refleksion over egne læreprocesser i et didaktisk perspektiv.<br />
Logbogen danner udgangspunkt for vejledning. Det pointeres, at en del<br />
studiet foregår som selvstudie i forlængelse af undervisningen, og at en del af<br />
dette selvstudie forgår i studiegrupper.<br />
Fagdidaktik<br />
De produktive og receptive billedprocesser samt en faglig-teoretisk viden er<br />
grundlag for udvikling af undervisningskompetencer i forhold til:<br />
• billedpædagogiske teorier om børns og unges billedsproglige udvikling,<br />
deres billedbrug samt socialisering til samfundets billedformer<br />
• de æstetiske læreprocesser<br />
• skolefagets bestemmelse og begrundelse, indhold og historiske udvikling<br />
• skolefaget i tværfaglige og kulturelle sammenhænge<br />
• tilrettelæggelse, gennemførelse og evaluering af undervisning i billedkunst<br />
48
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
i skolen en aktuel og historisk fagforståelse.<br />
Billedfremstilling<br />
Den produktive billedproces omhandler både formelle og indholdsmæssige<br />
overvejelser.<br />
Det er således målet at sætte den studerende i stand til<br />
• at se betydningen af de valgte medier, materialer og teknikker<br />
• kunne reflektere over samspillet form, indhold og udtryk<br />
• at gennemtænke den sammenhæng, billederne vil indgå i.<br />
Der lægges vægt på, at den studerende arbejder både undersøgende og<br />
eksperimenterende.<br />
Billedkundskab<br />
Produktive og receptive billedprocesser danner i samspil med faglig-teoretiske<br />
studier baggrunden for faglig refleksion og diskussion over følgende temaer:<br />
• metoder til analyse og vurdering af egne og andres billedarbejde<br />
• teori om forskellige æstetikopfattelser<br />
• teorier om billedsprog, billedgenrer, formsprog samt om visuel<br />
kommunikation<br />
• teorier om billedarbejde som sprog og kommunikation<br />
• billedkulturelle referencer i forhold til historiske, sociokulturelle og<br />
etnokulturelle aspekter.<br />
Studieuge<br />
Det tilrettelægges en studieuge i løbet af studietiden. Studieugen kan have<br />
karakter af studierejse. Form og indhold aftales med holdet.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
15. marts i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse<br />
i følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Praktisk billedarbejde<br />
I forbindelse med studieugen skal den studerende udforme en opgave, der<br />
indeholder såvel eget praktisk billedarbejde som teoretiske refleksioner i<br />
forbindelse hermed. Arbejdet skal godkendes af læreren.<br />
2. Kunsthistorisk opgave<br />
Et kunsthistorisk tema belyses i tekst og billeder (fire–seks sider) og formidles<br />
til holdet.<br />
Temavalg og opgave skal godkendes af læreren.<br />
3. Problemorienteret billedprojekt<br />
Den studerende udarbejder et sammenhængende tematisk billedprojekt. Den<br />
studerendes arbejdsproces, progression og refleksioner dokumenteres i<br />
denne logbog. Arbejdet formidles ved en udstilling i seminariets regi.<br />
49
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
4. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Ved manglende godkendelse skal den studerende udarbejde et nyt<br />
praktisk billedarbejde.<br />
Ad. 2. Studerende, der ikke har fået godkendt den kunsthistoriske opgave,<br />
skal aflevere en ny eller bearbejdet opgave. Omfang: seks–otte normalsider<br />
tekst og tilhørende billedmateriale.<br />
Ad. 3. Studerende, der ikke har fået godkendt det problemorienterede<br />
billedprojekt, skal vise en ny eller bearbejdet udstilling og logbog.<br />
Ad. 4. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af en synopse<br />
Den studerende skal aflevere et kort skriftligt oplæg i form af en synopse,<br />
hvori der behandles et selvvalgt billedkunst-fagligt emne af central<br />
fagdidaktisk karakter.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Det skriftlige materiale til eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
15. maj i eksamens-semestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Billedkunst er individuel.<br />
Eksamen er mundtlig.<br />
50
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Eksamen varer 60 minutter inkl. votering.<br />
Eksamen i linjefaget Billedkunst består af to dele<br />
1. En mundtlig præsentation af synopsens problemstillinger med såvel<br />
teoretiske som fagdidaktiske perspektiver.<br />
Til belysning af synopsens problemstilling præsenteres en billedsamling der<br />
reflekterer både det billedkunstmæssige og fagdidaktiske perspektiv.<br />
2. En reflekteret præsentation af en repræsentativ udstilling af den<br />
studerendes eget billedarbejde.<br />
Eksamen former sig som en samtale, der tager afsæt i et kort oplæg fra den<br />
studerende.<br />
Ved bedømmelsen vægtes udover den studerendes viden og kunnen inden<br />
for billedfremstilling tillige generelt billedkundskab og sikkerhed i at analysere<br />
og vurdere didaktiske forhold omkring billedkunstfaget.<br />
Karakteren gives på baggrund af en samlet vurdering af eksamens 2 dele.<br />
51
BIOLOGI<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget biologi er indsigt i biologiske sammenhænge og menneskets<br />
samspil med naturen. Centralt står evnen til at arbejde praktisk og teoretisk<br />
med biologiske argumenter og modeller under inddragelse af<br />
samfundsmæssige og værdimæssige perspektiver. Sammenhæng mellem<br />
fagets hovedområder skabes ved at koble fagets teori tematisk sammen med<br />
naturundersøgelser og eksperimenter i laboratoriet. Fagdidaktikken indgår i<br />
alle fagets hovedområder og er selv et hovedområde.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende kvalificerer sig til at undervise i biologi i<br />
folkeskolen.<br />
Den studerende skal derfor opnå indsigt og erfaring inden for fagets centrale<br />
kundskabs-og færdighedsområder og kunne sammenkæde fagets niveauer<br />
og områder i arbejdet med skolerelevante temaer.<br />
Den studerende skal desuden tilegne sig fagets karakteristiske metoder og<br />
arbejdsformer og kunne anvende disse i undervisningspraksis i skolen.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG<br />
FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
• Kriterier for stofvalg, principper for planlægning, forskellige<br />
undervisningsformer samt vurdering af elevernes læring og indflydelse i faget.<br />
• Skolefagets udvikling, herunder mulighederne for anvendelse af fagets<br />
biologiske og etiske perspektiver på produktion og livsstil.<br />
• Elevens arbejde med naturundersøgelser og eksperimenter i<br />
undervisningen.<br />
• Analyse og vurdering af undervisningsmaterialer i faget, herunder IT.<br />
• Fagets relationer til de naturvidenskabelige fag i skolen - og til skolens<br />
øvrige fag (herunder slutmål for faget natur/Teknik).<br />
De levende organismer og deres biotoper<br />
• Karakteristiske organismers bygning og tilpasninger til levestedet.<br />
• Sammenhænge og dynamik i væsentlige danske og udenlandske<br />
økosystemer.<br />
• Menneskeskabte påvirkninger af organismer og økosystemer.<br />
Sundhed og fysiologi i biologisk perspektiv<br />
• Basale fysiologiske funktioner og cellulære processer hos<br />
mikroorganismer, planter, dyr og mennesker.<br />
• Sundhedsmæssige problemstillinger i forbindelse med levevilkår, livsstil og<br />
livskvalitet.<br />
52
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Genetik, evolutions og adfærdsbiologi<br />
• Basale genetiske begreber og sammenhænge.<br />
• Centrale begreber og teorier om biologisk evolution.<br />
• Dyrs adfærd sat i relation til evolution og tilpasning.<br />
Anvendelse af biologi i produktion og bioteknologi<br />
• Anvendelse af bioteknikker på mikroorganismer, planter, dyr og<br />
mennesker samt konsekvenser heraf.<br />
• Husdyrs adfærd og udnyttelse af husdyr i produktionen.<br />
• Råvare- og fødevareproduktion anskuet i lyset af bæredygtighed og<br />
natursyn.<br />
• Miljøproblemer med hovedvægt på lokale og globale perspektiver.<br />
Feltbiologi og eksperimentel biologi<br />
• Arbejdsmetoder.<br />
• Den studerendes eksperimenter og undersøgelsesresultater.<br />
• Ekskursioner til biotoper og virksomheder.<br />
• Undersøgelser i naturen med anvendelse af feltudstyr.<br />
• Undersøgelser og eksperimenter i laboratoriet med anvendelse af<br />
laboratorieudstyr.<br />
• Informations- og kommunikationsteknologi til indsamling og bearbejdning<br />
af data og anden information, til simulering og til visualisering.<br />
• Adfærd i undervisningslaboratoriet og i naturen.<br />
BIOLOGIS BIDRAG TIL SAMMENHÆNG I UDDANNELSEN<br />
Faget har nær sammenhæng med uddannelsens andre naturvidenskabelige<br />
fag med hensyn til naturforståelsen og bør endvidere spille sammen med en<br />
vifte af læreruddannelsens øvrige fag, fx Samfundsfag, Historie, Religion og<br />
Dansk, sådan som det sker i skolen i relation til <strong>”</strong>det grønne islæt<strong>”</strong>. Samspillet<br />
kan også etableres over pædagogiske begreber som handlekompetence<br />
inden for miljøundervisningen.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Indholdet fra de Centrale kundskabs- og færdighedsområder bearbejdes i fem<br />
studieenheder:<br />
1. Feltbiologi<br />
a. Der arbejdes med flere forskellige danske lokaliteter. På lokaliteterne<br />
undersøges og indsamles planter og dyr, og deres tilstedeværelse og<br />
udbredelse sættes i relation til relevante, målte abiotiske faktorer. De<br />
studerende undersøger lokaliteterne (evt. i grupper), og undersøgelserne<br />
fremlægges og evalueres på holdet. Der afleveres for hver mindst én af<br />
lokaliteterne en kort rapport på fem-otte normalsider. Rapporten samt<br />
fremlæggelsen af denne skal godkendes af læreren.<br />
53
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
b. Der afholdes en studieuge (feltbiologisk uge), hvor de studerende (evt. i<br />
grupper) undersøger en lokalitet og fremlægger undersøgelserne for holdet og<br />
læreren. Dyr og planter undersøges og indsamles, og deres tilstedeværelse<br />
og udbredelse sættes i relation til relevante, målte abiotiske faktorer. Der<br />
afleveres en længere skriftlig opgave over undersøgelsen samt fag-didaktiske<br />
overvejelser i forbindelse hermed. Desuden skal der i opgaven indgå<br />
overvejelser over succession og menneskets indflydelse på lokaliteten.<br />
Fremlæggelsen og opgaven skal godkendes af læreren.<br />
c. De studerende arbejder selvstændigt (evt. i grupper med højst tre<br />
deltagere) med undersøgelser på en selvvalgt lokalitet gennem mindst otte<br />
måneder. På lokaliteten undersøges og indsamles planter og dyr. Deres<br />
tilstedeværelse og udbredelse sættes i relation til relevante, målte abiotiske<br />
faktorer. Det anbefales, at valg af lokalitet og disposition for arbejdet aftales<br />
med læreren senest 1. september året inden feltbiologisk eksamen. Et kort<br />
skriftligt oplæg på tre-fem normalsider i form af en rapport over<br />
undersøgelsesresultaterne afleveres senest 4. maj i eksamenssemesteret<br />
(jf. afsnit om materiale til mundtlig eksamen).<br />
For hver af studieenhederne<br />
2. Fysiologi og sundhed<br />
3. Evolution, genetik og bioteknologi, systematik<br />
4. Almen økologi - herunder naturforvaltning og naturbaserede erhverv,<br />
plantefysiologi og etologi<br />
gælder at:<br />
De studerende udarbejder (evt. i grupper på højst tre studerende) en længere<br />
skriftlig opgave på 10–12 normalsider, der omhandler faglige problemstillinger<br />
inden for området, forslag til skolerelevant praktisk aktivitet og fagdidaktiske<br />
overvejelser i forbindelse hermed. Holdets rapporter skal tilsammen være<br />
bredt dækkende inden for studieenheden. Opgaverne fremlægges for holdet.<br />
5. Fagdidaktik<br />
Der arbejdes med overordnede fagdidaktiske betragtninger evt. i samarbejde<br />
med Almen Didaktik. Studieenhederne kan indgå i tværfaglige samarbejder.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Mødepligtskursus i sikkerhed og laboratorieteknik<br />
I undervisningen indgår et sikkerheds- og laboratoriekursus på syv lektioner<br />
med mødepligtskrav på 100 %. Der udstedes diplom med oversigt over<br />
54
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
kursets indhold.<br />
Gennemført kursus er en forudsætning for at få udleveret nøglekort til<br />
naturfagsområdet og få adgang til laboratorierne uden for normal<br />
undervisningstid.<br />
2. Mødepligtskursus i dyre- og plantebestemmelse<br />
I undervisningen indgår et kursus i dyre- og plantebestemmelse på ti lektioner<br />
med mødepligtskrav på 100 %.<br />
3. Minimum én kort rapport om feltbiologi<br />
De studerende undersøger individuelt eller i grupper forskellige danske<br />
lokaliteter i feltsæsonen: april-september. Undersøgelserne fremlægges for<br />
holdet, og der skrives for mindst én lokalitet en rapport på fem–otte<br />
normalsider (jvf. studieenheden <strong>”</strong>Feltbiologi a<strong>”</strong>). Rapport og fremlæggelse af<br />
denne skal godkendes af læreren.<br />
4. Længere skriftlig opgave i forbindelse med studieuge<br />
De studerende skal individuelt eller i grupper udforme en længere skriftlig<br />
opgave på 10–12 normalsider i forbindelse med holdets studieuge – på<br />
baggrund af undersøgelser i feltsæsonen: april-september. (jf. studieenheden<br />
<strong>”</strong>Feltbiologi b<strong>”</strong>). Fremlæggelser og længere skriftlig opgave skal godkendes af<br />
læreren.<br />
5. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Studerende, som ikke opfylder mødepligtskravet til sikkerheds- og<br />
laboratoriekurset, skal deltage i førstkommende kursus med samme indhold<br />
på et andet hold.<br />
Ad 2. Studerende, som ikke opfylder mødepligtskravet til dyre- og<br />
plantebestemmelseskurset, skal deltage i førstkommende kursus med samme<br />
indhold på et andet hold.<br />
55
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Ad. 3. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse af rapport samt<br />
fremlæggelse i forbindelse hermed, må den studerende aflevere ny eller<br />
bearbejdet udgave af rapporten og fremlægge denne for hold og/eller lærer.<br />
Ad. 4. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse af den længere<br />
skriftlige opgave samt fremlæggelse i forbindelse hermed, må den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet udgave af den længere skriftlige opgave og<br />
fremlægge denne for hold og/eller lærer.<br />
Ad. 5. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af en rapport over selvvalgt lokalitet<br />
De studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst tre studerende et<br />
kort skriftligt oplæg i form af en rapport på tre–fem normalsider, der indeholder<br />
“Forventninger<strong>”</strong>, “Skitse over undersøgelsesområdet<strong>”</strong> og “Resultater<strong>”</strong> (jf.<br />
studieenheden <strong>”</strong>Feltbiologi c<strong>”</strong>).<br />
Tre længere skriftlige opgaver i tilknytning til studieenhederne 2–4<br />
De studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst tre studerende<br />
løbende gennem studiet tre længere skriftlige opgaver på hver 10–12<br />
normalsider, der omhandler faglige problemstillinger inden for området,<br />
forslag til skolerelevant praktisk aktivitet samt fagdidaktiske overvejelser. De<br />
længere skriftlige opgaver afleveres alle i to eksemplarer til læreren senest 4.<br />
maj i eksamenssemestret.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Biologi er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer 60 minutter inkl. votering...<br />
Prøven er todelt, således at hver delprøve varer 30 minutter. Derudover er der<br />
afsat 30 minutter til forberedelse i almen biologi med udgangspunkt i<br />
lodtrukken længere skriftlig opgave.<br />
a) Feltbiologi. Mundtlig prøve med udgangspunkt i rapport over<br />
selvvalgt lokalitet<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i rapporten over selvvalgt lokalitet<br />
(studieenhed 1) suppleret med friskt, primært materiale indsamlet på<br />
lokaliteten og eventuelt senere undersøgelsesresultater.<br />
56
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Til mere grundig gennemgang kan vælges et biologisk emne, der med fordel<br />
kan studeres på lokaliteten. Menneskets indflydelse og lokalitetens udvikling<br />
samt metodiske overvejelser inddrages. En særlig vægt lægges på<br />
fagdidaktiske overvejelser over lokalitetens anvendelsesmuligheder i<br />
folkeskolens undervisning. Den studerende udarbejder en disposition til brug<br />
ved eksamen.<br />
b) Almen biologi. Mundtlig prøve med udgangspunkt i lodtrukken<br />
længere skriftlig opgave.<br />
Eksaminationen tager udgangspunkt i én af de tre opgaver fra studieenhed 2–<br />
4 efter fohåndslodtrækning. Prøven består herefter i en uddybende samtale<br />
med udgangspunkt i denne opgave. Opgaven bedømmes ikke. Den<br />
studerende udarbejder en disposition til brug ved eksamen.<br />
Der gives én karakter på grundlag af en samlet vurdering af de to mundtlige<br />
prøver.<br />
57
DANSK<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i danskfaget i læreruddannelsen er arbejdet med dansk sprog og<br />
tekster på dansk.<br />
Centralt i faget står arbejdet med danskfagets didaktik og med de<br />
studerendes udvikling af indsigt og sikkerhed i egen brug af sprog og tekster.<br />
MÅL<br />
Målet er,<br />
• at den studerende på baggrund af fagets centrale kundskaber og<br />
færdigheder bliver i stand til at begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere<br />
en varieret undervisning i skolefaget dansk,<br />
• at den studerende tilegner sig viden om fagets kerneområder og danner<br />
sig et overblik over fagets helhed og dele,<br />
• at den studerende bliver bevidst om faget dansk som identitetsskabende<br />
og kulturbærende fag,<br />
• at den studerende bliver i stand til at planlægge, gennemføre og evaluere<br />
forløb, hvor faget dansk indgår i samarbejde med andre fag i folkeskolen, og<br />
• at den studerende kan kommunikere hensigtsmæssigt såvel mundtligt som<br />
skriftligt.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik er en integreret del af alle linjefagets øvrige kundskabs- og<br />
færdighedsområder.<br />
I arbejdet indgår<br />
• skolefagets mål, indhold og arbejdsformer i en helhedspræget og<br />
differentieret danskunder-visning,<br />
• skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling,<br />
• bestemmelser om faget i folkeskolen,<br />
• fagets forskellige vurderings- og evalueringsformer,<br />
• sammenhæng mellem fagdidaktiske og fagmetodiske refleksioner og<br />
refleksioner over tværfaglige forløb,<br />
• anvendelse af forskellige undervisnings- og arbejdsformer herunder<br />
projektarbejdsformer,<br />
• progression tænkt ind i en differentieret undervisning og<br />
• analyse og produktion af undervisningsmaterialer til faget dansk, såvel<br />
trykte som elektroniske.<br />
Litteratur og medietekster<br />
Der arbejdes med danske, nordiske og oversatte tekster. I arbejdet indgår<br />
• ældre og nyere fiktion og ikke-fiktion for børn og voksne,<br />
• litteratur- og medieteori,<br />
• litteratur- og mediepædagogik,<br />
• litteratur og medieteksters æstetiske, etiske og historiske dimensioner,<br />
58
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• tekst- og medieproduktion,<br />
• analyse og fortolkning af forskellige tekster ud fra bevidste valg af teori og<br />
metode,<br />
• anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi,<br />
• begrundelse af tekstvalg ud fra faglige mål,<br />
• forskellige undervisnings- og tolkningsmuligheder i en tekst og<br />
• øvelse i at tilrettelægge en undervisning, der fremmer elevernes læselyst<br />
og udvikler dem til kompetente tekstlæsere og mediebrugere.<br />
Sprog og kommunikation<br />
Der arbejdes med dansk sprog som modersmål og som andetsprog. I arbejdet<br />
indgår<br />
• sprogets opbygning, regler og normer,<br />
• forskellige sprogsyn og sproglig variation,<br />
• sprog som kommunikation, herunder sprogbrug, sprogets funktion og<br />
virkemidler,<br />
• kommunikationsformer i trykte og elektroniske medier,<br />
• børns sproglige udvikling, herunder tosprogethed,<br />
• det nordiske sprog- og kulturfællesskab,<br />
• mundtlige og skriftlige genrer,<br />
• retorik og vurdering af børns talesprog,<br />
• talt og skrevet nabosprog,<br />
• øvelse i at tale og skrive hensigtsmæssigt i forhold til målgruppe, genre og<br />
kommunikationssituation,<br />
• fortælling og oplæsning,<br />
• analyse af sprog og sprogbrug, herunder børnetekster,<br />
• vejledning af elever, herunder tosprogede, i deres mundtlige og<br />
skriftsproglige udvikling,<br />
• vejledning af elever i formidling, fortælling og oplæsning og<br />
• vurdering af elevers mundtlige og skriftlige produkter.<br />
Læsning og skrivning<br />
Der arbejdes med de studerendes egen læsning og skrivning, med<br />
begynderundervisning i skolen og med den fortsatte læse- og<br />
skriveundervisning i skolen. I arbejdet indgår<br />
• teorier om læseproces, læseudvikling og læsemetoder,<br />
• samspil mellem skrive- og læseudvikling,<br />
• læse- og stavevanskeligheder,<br />
• den fortsatte læseudvikling, forskellige læseteknikker/-strategier og<br />
læseformål,<br />
• håndskrift og håndskrivningsprocessen, herunder skrivevanskeligheder,<br />
• øvelse i at skrive de basale håndskriftformer på papir og tavle,<br />
• anvendelse af og undervisning i forskellige læsemåder og læsestrategier<br />
bestemt af formål, genre og medie,<br />
• overvejelser over, hvordan det enkelte barns skrive- og læseudvikling kan<br />
støttes,<br />
• analyse og vurdering af børneskrift og vejledning af børn i hensigtsmæssig<br />
håndskrivning og<br />
• at udarbejde hensigtsmæssigt layout i håndskrevne såvel som<br />
59
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
computerskrevne tekster.<br />
FAGETS SAMMENHÆNG MED LÆRERUDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Udvikling af børns mundtlige og skriftlige sprogfærdighed, herunder<br />
læseindlæring og læsetræning, er en dimension i alle læreruddannelsens<br />
linjefag. Dette lægger op til et naturligt samarbejde.<br />
Skriftlig og mundtlig formidling indgår i alle læreruddannelsens fag, men det er<br />
i danskfaget, at der undervises eksplicit i formidling. Det er derfor oplagt at<br />
danskfaget indgår i et samarbejde med fagene om kvalificering af de<br />
studerende på dette område.<br />
Derudover rummer faget en række æstetiske, etiske, historiske, kulturelle og<br />
sproglige dimensioner, der på forskellig vis skaber samarbejdsmuligheder<br />
med en række af læreruddannelsens øvrige fag.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
Indhold<br />
De studerendes arbejde med faget tilrettelægges som studiemønstre<br />
(studieenheder), kurser og projekter.<br />
Studiemønstre er længerevarende studieforløb, hvor et emne studeres under<br />
en valgt synsvinkel.<br />
Kurser er kortere studieforløb, hvori der arbejdes med afgrænsede teoretiske<br />
og færdighedsmæssige sider af faget.<br />
Projekter er problemorienterede studieforløb, der ligesom studiemønstrene<br />
kan være af faglig eller tværfaglig karakter.<br />
Det treårige studie tilrettelægges efter følgende principper:<br />
De to første år arbejdes der med områderne<br />
- litteratur og medietekster for børn og unge og undervisning i dette<br />
- sprog og sprogundervisning<br />
- læsning og læseundervisning<br />
- mundtlig og skriftlig kommunikation og undervisning i dette.<br />
Det tredje studieår arbejdes med en række områder, der viderefører arbejdet<br />
med udvalgte emner og sikrer, at fagets Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder indgår.<br />
Rammer for studieforløbene planlægges af læreren og holdet i fællesskab.<br />
I alle studieforløb indgår fagdidaktiske emner og drøftelser.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
60
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Rapport om respons i forbindelse med børns sprog og tekster<br />
I tilknytning til undervisningen om børns sprog- og skriveudvikling skal den<br />
studerende udarbejde en rapport med analyse af elevtekster og fagdidaktiske<br />
overvejelser over lærerens respons. Omfanget af rapporten skal være fem–<br />
syv normalsider, og sætningsskemaer skal vedlægges som bilag. Rapporten<br />
skal godkendes af læreren.<br />
2. Rapport med et fagdidaktisk indhold<br />
I forbindelse med et studiemønster skrives en rapport på fem–syv normalsider<br />
med et fagdidaktisk indhold. Studiemønsteret vælges af hold og lærer i<br />
fællesskab. Rapporten skal godkendes af læreren.<br />
3. Litterær analyse<br />
I forbindelse med et studiemønster skrives en analyse på fem–syv<br />
normalsider af en eller flere litterære tekster. Rapporten skal godkendes af<br />
læreren.<br />
4. Rapport om selvvalgt emne<br />
I forbindelse med et studiemønster laves:<br />
- enten en praktisk produktion ledsaget af en skriftlig refleksionstekst<br />
- eller en rapport på fem-syv normalsider om et selvvalgt emne inden for<br />
fagets indholdsområder.<br />
Med praktisk produktion menes fx læsetekst, videoproduktion, lydproduktion,<br />
multi-medietekst eller logbogsskrivning. Produktionen/rapporten skal<br />
godkendes af læreren.<br />
5. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
For de obligatoriske forhold 1-4 gælder det, at læreren formulerer<br />
emneområdet for rapporterne og udvælger eventuelle analysetekster.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
61
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1 - 4. Ved manglende aflevering eller godkendelse må den studerende<br />
aflevere en ny eller bearbejdet udgave.<br />
Ad. 5. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg over selvstuderet emne<br />
De studerende vælger individuelt eller i grupper med højst tre studerende et<br />
emne med tilknytning til en eller flere af de læste studieenheder og udarbejder<br />
et kort skriftligt oplæg, som er grundlaget for mundtlig eksamen. Omfanget er<br />
tre-fem normalsider.<br />
Oplægget skal indeholde:<br />
• en skitse til analyse af et fagligt emne eller en faglig problemstilling, hvori<br />
der skal indgå analyse af en eller flere tekster, der belyser<br />
emnet/problemstillingen<br />
• en skitse til fagdidaktisk analyse af det faglige delområde med perspektiver<br />
til danskfaget som helhed<br />
• en skitse til beskrivelse af et praksiseksempel med undervisning og<br />
læringsaktiviteter i det faglige emne eller den faglige problemstilling.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i tre eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Dansk består af både en skriftlig og en mundtlig<br />
eksamen, og de er begge individuelle..<br />
Der gives særskilt karakter for hver af de to eksamener.<br />
Skriftlig eksamen<br />
Der afholdes centralt stillet skriftlig prøve. Prøven udformes af<br />
Undervisningsministeriet.<br />
24 timer før prøvens afholdelse udleveres et forberedelsesmateriale.<br />
Selve prøven har en varighed af seks timer.<br />
Den skriftlige prøve bedømmes i overensstemmelse med opgaveudvalgets<br />
bedømmelseskriterier.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige eksamen varer 60 minutter inkl. votering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
62
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Den mundtlige prøve former sig som en samtale med udgangspunkt i den<br />
studerendes selvstuderede emne med faglige og fagdidaktiske perspektiver.<br />
63
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
DANSK SOM ANDETSPROG<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget Dansk som andetsprog i læreruddannelsen er sprog og kultur<br />
set i et andetsprogsperspektiv og fagets didaktik.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende<br />
• på baggrund af fagets centrale kundskabs- og færdighedsområder bliver i<br />
stand til at tilrettelægge, gennemføre og evaluere undervisning af tosprogede<br />
elever,<br />
• tilegner sig viden om tosprogethed, andensprogstilegnelse, sprog og<br />
sprogbrug samt færdighed i at beskrive og analysere sprog, og<br />
• får indsigt i kulturteorier og -begreber.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
I arbejdet indgår<br />
• fagets organisering i skolen, herunder dets begrundelse og historiske<br />
udvikling,<br />
• faget dansk som andetsprogs mål, indhold og arbejdsformer i skolen,<br />
• faget som en dimension i folkeskolens øvrige fag,<br />
• sprogundervisningsteorier og -metoder,<br />
• lærerens rolle som sproglig vejleder af tosprogede elever i deres mundtlige<br />
og skriftlige andetsprogsudvikling,<br />
• fagets forskellige evaluerings- og vurderingsformer,<br />
• analyse, vurdering og udarbejdelse af undervisningsmaterialer til<br />
tosprogede elever og<br />
• anvendelse af forskellige undervisnings-, arbejds- og evalueringsformer.<br />
Andetsprogstilegnelse<br />
I arbejdet indgår<br />
• teorier om tilegnelse af andetsproget, herunder modersmålets betydning,<br />
• progression i sprogtilegnelse, herunder strategier for ordforrådstilegnelse<br />
og lyttestrategier på andetsproget,<br />
• mundtlig og skriftlig udtryksfærdighed og kommunikationsstrategier,<br />
• tosprogethed og tosproget udvikling; sprogblanding, kodeskift og lån og<br />
• intersprog og intersprogsanalyse.<br />
Sprog og sprogbrug<br />
I arbejdet indgår<br />
• dansk sprog i et sammenlignende perspektiv,<br />
• sprogbrug og sprognormer og<br />
• beskrivelse og analyse af elevsprog (intersprogsanalyse).<br />
64
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Læsning og skrivning i et andetsprogsperspektiv<br />
I arbejdet indgår<br />
• alfabetisering på dansk som andetsprog,<br />
• teori om den grundlæggende læse- skriveudvikling med vægt på læse-<br />
skriveudvikling på andetsproget og<br />
• den fortsatte læse- og skriveudvikling.<br />
Sprog og kultur<br />
I arbejdet indgår<br />
• kulturteori og kulturopfattelser, herunder samspillet mellem sprog og kultur,<br />
• sprog og identitetsdannelse i et flerkulturelt samfund,<br />
• den flerkulturelle skole,<br />
• interkulturel undervisning og<br />
• tosprogethed som samfundsmæssigt fænomen, herunder sprog- og<br />
uddannelsesplanlægning.<br />
FAGETS SAMMENHÆNG MED LÆRERUDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Dansk som andetsprog er en naturlig dimension i alle folkeskolens fag. I<br />
seminariefaget Dansk som andetsprog er mødet mellem tosprogede elevers<br />
dansksproglige forudsætninger og folkeskolens fags fagsprog et<br />
genstandsfelt. Det lægger naturligt op til et samarbejde med de fag i<br />
læreruddannelsen, der også er skolefag. Derudover rummer faget en række<br />
samfundsmæssige, kulturelle og sproglige aspekter, som har berøringsflader<br />
med en del af læreruddannelsens øvrige fag. Her er også oplagte<br />
samarbejdsmuligheder.<br />
Kernen i faget Dansk som andetsprog i læreruddannelsen er sprog og kultur<br />
set i et andetsprogsperspektiv og fagets didaktik.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Fagets indhold og tilrettelæggelse<br />
De studerende skal tilegne sig et fagligt og didaktisk grundlag for at kunne<br />
tilrettelægge undervisning i Dansk som andetsprog for tosprogede børn og<br />
unge. Linjefaget sigter mod at kvalificere de studerende til at undervise i<br />
Dansk som andetsprog i et flerkulturelt og flersproget samfund, der er præget<br />
af en øget internationalisering.<br />
Der arbejdes med emner og problemstillinger inden for fagets Centrale<br />
kundskabs- og færdighedsområder ud fra et helhedssyn på sprog, kultur og<br />
identitet.<br />
Undervisningen tilrettelægges som tematiske forløb inden for eller på tværs af<br />
de centrale kundskabs- og færdighedsområder og som kortere kursusforløb<br />
inden for enkelte indholdsområder. Som et led i undervisningen indgår to<br />
skriftlige opgaver. Godkendelse af opgaverne er betingelse for indstilling til<br />
eksamen.<br />
De studerende stifter bekendtskab med forskellige teorier om tosprogethed og<br />
65
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
andetsprogstilegnelse og diskuterer disse i et sprogpædagogisk perspektiv.<br />
Der arbejdes med faktorer, der påvirker tosprogede børn og unges<br />
sprogudvikling og sprogbrug og med analyse af konkrete eksempler på<br />
tosproget sprogbrug.<br />
De studerende behandler forskelle og ligheder mellem modersmåls-,<br />
andetsprogs- og fremmedsprogstilegnelse, og der fokuseres på de kognitive,<br />
interaktionelle, psykologiske og sociale processer, der indgår i<br />
andetsprogstilegnelsen, herunder de indlæringsstrategier, den tosprogede<br />
tager i brug for at regulere sin andetsprogstilegnelse i og uden for skolen. Der<br />
sættes fokus på såvel receptive som produktive processer og strategier.<br />
De studerende forholder sig til samspillet mellem læsning og skrivning<br />
henholdsvis på modersmålet og på andetsproget, og det drøftes, hvordan<br />
læse- og skriveundervisningen for tosprogede elever kan tilrettelægges med<br />
udgangspunkt i deres forudsætninger på modersmålet og på dansk.<br />
De studerende stifter bekendtskab med mulige organisationsformer og<br />
pædagogiske indfaldsvinkler til den grundlæggende læse- og<br />
skriveundervisning for tosprogede børn ved skolestarten.<br />
Alfabetiseringsundervisning for senere ankomne børn og unge diskuteres.<br />
Der sættes fokus på udvikling af tosprogede elevers læse- og<br />
skrivefærdigheder ud over begynderstadiet og mod vedligeholdelse af<br />
elevernes læse- og skrivelyst. Heri indgår diskussion af valg af tekster i<br />
andetsprogsundervisningen og af litteraturens rolle i forbindelse med<br />
sprogundervisning samt drøftelser af læsefærdigheder som en nødvendig<br />
forudsætning for at kunne tilegne sig faglig viden i skolens øvrige fag.<br />
De studerende erhverver sig et typologisk kendskab til dansk sprog og til<br />
andre udvalgte sprog, der er repræsenteret blandt tosprogede børn og unge i<br />
Danmark, for herigennem at kunne skaffe sig indblik i de tosprogede elevers<br />
sproglige forudsætninger og behov.<br />
De studerende tilegner sig tillige et grundlag for at beskrive tosprogede børn<br />
og unges talte og skrevne sprog som intersprog med henblik på at kunne<br />
følge deres sproglige udvikling og give sproglig vejledning. Sprogbeskrivelsen<br />
omfatter alle sprogets niveauer fra fonetik over syntaks og tekstsammenhæng<br />
til sprog som social praksis. Sproglig variation og sprognormer diskuteres,<br />
ligesom der indgår overvejelser over de sproglige mål for undervisningen i<br />
Dansk som andetsprog.<br />
De studerende tilegner sig centrale begreber og teorier i forbindelse med<br />
kulturforståelse og diskuterer arbejdet med kulturelle og sociale forhold i et<br />
fagdidaktisk perspektiv. De erhverver sig tillige kendskab til sprogsociologiske<br />
problemstillinger i forbindelse med tosprogethed og uddannelsesplanlægning,<br />
herunder forskellige organisationsmuligheder for tilrettelæggelsen af<br />
undervisning for tosprogede elever.<br />
Endvidere diskuteres skolens rolle samt læring og dannelsesprocesser i et<br />
66
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
flerkulturelt samfund, og de studerende forholder sig til de udfordringer, der er<br />
forbundet med at undervise elever med forskellig sproglig og kulturel<br />
baggrund, herunder fler- og interkulturel undervisning.<br />
Fagets historiske og sprogpædagogiske udvikling diskuteres. De studerende<br />
stifter bekendtskab med læseplaner og diskuterer forskellige metodiske<br />
tilgange til sprogundervisningen. Heri indgår også analyse af det faglige og<br />
didaktiske grundlag, konkrete metoder, undervisningspraksiser og<br />
undervisningsmaterialer. De studerende arbejder tillige med egen<br />
undervisningsplanlægning og med fremstilling af undervisningsmateriale på<br />
grundlag af faglige og didaktiske overvejelser.<br />
Endvidere diskuteres, hvordan der i den øvrige fagundervisning kan tages<br />
højde for, at der er elever med dansk som andetsprog.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Længere skriftlig opgave: Intersprogsanalyse<br />
I tilknytning til undervisningen udarbejder de studerende individuelt en faglig<br />
og fagdidaktisk opgave på otte–ti normalsider.<br />
Opgaven skal indeholde en karakteristik af elevens/elevernes kommunikative<br />
kompetence på grundlag af en analyse af en eller flere elevtekster. I analysen<br />
kan den studerende vægte de niveauer, hun/han finder mest relevante, men<br />
alle tekstens niveauer skal berøres: genre, tekstlingvistik (kohærens og<br />
kohæsion), syntaks, semantik, morfologi og ortografi. Eventuelle kontrastive<br />
perspektiver i teksten skal behandles.<br />
På baggrund af karakteristikken af elevteksten gives en skriftlig vejledning.<br />
Vejledningen til eleven skal vægte tekstens udviklingspotentialer. Opgaven<br />
skal godkendes af læreren.<br />
2. Længere skriftlig opgave: Dansk som andetsprogsdimensionen i de<br />
andre fag<br />
I tilknytning til undervisningen udarbejder de studerende individuelt en faglig<br />
og fagdidaktisk skriftlig opgave på otte–ti normalsider.<br />
Indholdet i opgaven er fagdidaktiske refleksioner over, hvordan dansk som<br />
andetsprogsdimensionen kan integreres i fagundervisningen i et af den<br />
studerendes andre linjefag. Opgaven skal tage udgangspunkt i et<br />
undervisningsmateriale eller et praksiseksempel. Der opstilles faglige mål for<br />
eksemplet eller materialet dels for faget og dels for Dansk som andetsprog, og<br />
der analyseres, hvilke sproglige krav faget stiller til eleverne.<br />
Opgaven skal godkendes af læreren.<br />
3. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
67
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1 og 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet længere rapport.<br />
Ad. 3. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Det korte skriftlige oplæg i form af synopse skal præsentere en fagdidaktisk<br />
problemstilling. Synopsen skal desuden lægge op til en analyse af et fagligt<br />
delområde konkretiseret med et eksempel fra skolens praksis og med<br />
perspektiver til faget Dansk som andetsprog som helhed.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Dansk som andetsprog består af både en skriftlig og en<br />
mundtlig eksamen. Begge eksamener er individuelle. Der gives særskilt<br />
karakter for hver af de to eksamener.<br />
Skriftlig eksamen:<br />
Der afholdes centralt stillet skriftlig prøve.<br />
24 timer forud for prøvens afholdelse udleveres et forberedelsesmateriale.<br />
Selve prøven har en varighed af seks timer.<br />
Den skriftlige prøve bedømmes i overensstemmelse med opgaveudvalgets<br />
bedømmelseskriterier.<br />
68
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Mundtlig eksamen:<br />
Mundtlig eksamen varer 60 minutter inkl. votering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
Eksamen former sig som en samtale med udgangspunkt i det korte skriftlige<br />
oplæg.<br />
69
ENGELSK<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i engelsk linjefag i læreruddannelsen udgøres af engelskfagets<br />
didaktik, engelsk sprog og sprogbrug, forskellige engelsksprogede tekster og<br />
engelskfagets kulturelle dimension.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
færdighed i at planlægge og evaluere sprogundervisning samt færdighed i<br />
at opstille kriterier for vurdering af arbejdsformer, aktiviteter og materialer,<br />
sikkerhed i at forstå talt og skrevet engelsk og i at udtrykke sig mundtligt og<br />
skriftligt,<br />
viden og bevidsthed om sprogtilegnelse, sprog og sprogbrug samt<br />
færdighed i at analysere og beskrive sprog og<br />
viden om og indsigt i begrebet kulturforståelse og dennes betydning i<br />
undervisningssammenhænge, samt viden om kultur- og samfundsforhold i<br />
engelsktalende lande.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
Bestemmelser om faget i skolen; skolefagets begrundelse og historiske<br />
udvikling.<br />
Kriterier for planlægning, gennemførelse og evaluering af<br />
engelskundervisningen i folkeskolen, inklusive fokus på metoder,<br />
materialer, progression, undervisningsdifferentiering og lærerens rolle som<br />
sproglig vejleder.<br />
Kriterier for udvælgelse af indhold i undervisningen.<br />
Varierede aktivitetstyper, der sigter på at udvikle sprogfærdighed,<br />
motivation for faget og selvstændig læring.<br />
Kriterier for vurdering og fremstilling af undervisningsmaterialer.<br />
Kriterier for valg af andre hjælpemidler til brug i undervisningen.<br />
Engelskfagets rolle i tværfaglige sammenhænge.<br />
Sprogfærdighed og sprogtilegnelse<br />
Kommunikationsstrategier i de fire grundlæggende færdigheder (lytte, læse,<br />
tale og skrive).<br />
Strategier for ordforrådstilegnelse.<br />
Teorier om sprogtilegnelse og heraf afledte metoder.<br />
Sprog og sprogbrug<br />
Analyse af et varieret tekstudvalg, herunder lyd og billede, med henblik på<br />
bevidstgørelse om stillag og tekstopbygning.<br />
Vurdering af læringsmæssige muligheder i forskellige genrer.<br />
Semantik, udtale, intonation, ordforråd, ortografi, grammatik, tekstlingvistik<br />
og pragmatik.<br />
Beskrivelse og analyse af elevsprog (intersprogsanalyse).<br />
Komparativ sprogbeskrivelse.<br />
70
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Kultur- og samfundsforhold<br />
Andre kulturer set i relation til egen kultur; kulturforståelse og interkulturel<br />
kompetence.<br />
Tekster på engelsk, der behandler emner af universel og global karakter<br />
samt tekster om engelsktalende lande, der belyser kultur- og<br />
samfundsforhold.<br />
Engelsk som modersmål og som fremmedsprog, herunder engelsk som<br />
kommunikationssprog i internationale sammenhænge (lingua franca).<br />
Kulturbegrebets forskellige facetter og disses forbindelser til andre fag.<br />
SAMSPIL MED ANDRE FAG I LÆRERUDDANNELSEN<br />
Forbindelsen mellem almen didaktik og fagdidaktikken tydeliggøres bl.a. i<br />
forbindelse med praktikken. Endvidere kan mange af engelskfagets forskellige<br />
aspekter indgå i forbindelse med nogle af læreruddannelsens øvrige fag; med<br />
disse fag arbejdes i perioder funktionelt tværgående.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Der arbejdes med fagets Centrale kundskabs- og færdighedsområder ud fra<br />
et helhedssyn på sprog og kultur, tilegnelse og formidling. Ud fra de mål, som<br />
er opstillet i bekendtgørelsen, tilrettelægges linjefagsuddannelsen ud fra et<br />
kommunikativt, funktionelt sprogsyn, hvor der lægges vægt på samspillet<br />
mellem den studerendes eget sprog- og kulturstudium og udvikling af<br />
fagdidaktisk bevidsthed med henblik på undervisning i engelsk som<br />
fremmedsprog i folkeskolen.<br />
Sprogfærdighed og sprogtilegnelse + sprog og sprogbrug<br />
Mundtlig kommunikation<br />
Sprogbrug og sproghandlinger på forskellige sprogniveauer trænes ved fx<br />
samtale, fremlæggelser og lytteøvelser. Der arbejdes med forskelle mellem<br />
tale- og skriftsprog såvel som sammenligning mellem engelsk og dansk<br />
sprogbrug. Fonetik indgår med særlig vægt på dens anvendelse i folkeskolen<br />
både som vidensfelt og redskab i forbindelse med udtale, intonation og<br />
artikulation. Fagdidaktiske overvejelser inddrages med henblik på<br />
undervisning i mundtlig sprogfærdighed. Praktisk anvendt grammatik indgår i<br />
arbejdet med mundtlig kommunikation.<br />
Skriftlig kommunikation<br />
Der benyttes skriftlige øvelser i forskellige genrer til støtte for sprogindlæring,<br />
fx transformationsøvelser, argumenterende tekster, breve, resuméer, fri<br />
fremstilling og oversættelser. Fagdidaktiske overvejelser om skriftlige<br />
arbejdsformer inddrages, herunder processkrivning og tekstbehandling.<br />
Grammatik indgår som iagttagelse af elevsprog, øvelser og teoretiske<br />
fremstillinger.<br />
Kultur- og samfundsforhold<br />
71
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Der arbejdes med væsentlige sider af kultur- og samfundsforhold i forskellige<br />
engelsksprogede områder (Storbritannien og USA skal inddrages), fortrinsvis<br />
fra det 20. og 21. århundrede. I dette arbejde indgår forskellige teksttyper, fx<br />
tv-udsendelser, film, lydbånd, avisartikler, computerbaserede tekster o.l., som<br />
er velegnede til at formidle indsigt i kulturmøder og kulturel identitet. Der<br />
lægges vægt på arbejdsformer, der fremmer de studerendes muligheder for at<br />
øve sig i formidling.<br />
Fagdidaktik<br />
I arbejdet med de tematiske forløb inddrages fagdidaktikken løbende. Der<br />
arbejdes med analyse af elevsprog og forskellige former for respons til elever.<br />
Der arbejdes med teorier om sprogtilegnelse, som perspektiveres i forhold til<br />
forskellige undervisningsmetoder, -materialer og -aktiviteter i folkeskolen.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Afløsning i grammatik<br />
Grammatik vil være i fokus i undervisningen i et omfang af otte–ti moduler,<br />
hvortil der er mødepligtskrav om min. 80 % deltagelse. Indhold og form aftales<br />
mellem lærer og hold. I tilknytning til undervisningen i grammatik udarbejder<br />
den studerende en kort skriftlig rapport på tre–fem normalsider, der<br />
omhandler lærerens sproglige og didaktiske arbejde med elevtekster.<br />
Rapporten skal godkendes af læreren.<br />
2. Mødepligtsforløb om sprogtilegnelse, undervisningsmetoder og<br />
vurdering af undervisningsmaterialer<br />
Der gennemføres et obligatorisk undervisningsforløb, der omhandler<br />
sprogtilegnelse (otte–ti moduler) og undervisningsmetoder (otte-ti moduler).<br />
Undervisningsforløbets nærmere placering og indhold aftales og annonceres<br />
på seminariets intranet ved studieårets begyndelse.<br />
Mødepligtskrav: min 80 %.<br />
I tilknytning til det obligatoriske undervisningsforløb skal de studerende i<br />
grupper på to højst tre deltagere analysere og vurdere et sæt<br />
undervisningsmaterialer og fremlægge dette arbejde for holdet. Læreren<br />
bedømmer fremlæggelsen som godkendt/ikke-godkendt.<br />
3. Tre mindre skriftlige opgaver<br />
I tilknytning til undervisningen skal den studerende udarbejde tre mindre<br />
skriftlige opgaver hver på højst tre sider. Opgaverne stilles af læreren og<br />
bliver til som processkrivning. Opgaverne skal godkendes af læreren.<br />
4. Fagdidaktisk rapport<br />
Efter en praktikperiode, hvor den studerende har undervist i faget, udarbejder<br />
den studerende individuelt eller i grupper på højst tre studerende en længere<br />
fagdidaktisk rapport på otte–ti normalsider. Rapporten omhandler en eller flere<br />
72
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
væsentlige dimensioner eller problemstillinger, der har med praksis at gøre.<br />
Rapporten kan skrives på dansk. Rapporten skal godkendes af læreren som<br />
forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen.<br />
5. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. For studerende, der ikke lever op til kravet om mødepligt og/eller ikke<br />
opnår bedømmelsen <strong>”</strong>godkendt<strong>”</strong>, vil der indgå særskilte spørgsmål i<br />
grammatik under den del af mundtlig eksamen, der er baseret på lodtrukne<br />
spørgsmål.<br />
Ad. 2. Studerende, der ikke har opfyldt mødepligtskravet og/eller ikke opnår<br />
bedømmelsen <strong>”</strong>godkendt<strong>”</strong>, skal udarbejde en længere rapport på otte–ti sider.<br />
Ad. 3. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse må den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet skriftlig opgave.<br />
Ad. 4. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse må den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet fagdidaktisk rapport.<br />
Ad. 5. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Resumé<br />
På baggrund af den fagdidaktiske rapport (se ovenfor) udarbejder den<br />
studerende et resumé på engelsk på højst en side. Dette resumé ledsages af<br />
rapportens litteraturliste.<br />
Oversigt/Mindmap<br />
På baggrund af den studerendes selvstændige arbejde med at benytte fiktive,<br />
73
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
ikke-fiktive og andre teksttyper, der berører kultur og/eller samfundsforhold i et<br />
eller flere engelsksprogede områder, udarbejder den studerende en oversigt,<br />
mindmap eller lignende (højst en side), som oplæg til en præsentation på<br />
engelsk. Oversigten ledsages af en litteraturliste.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Engelsk består af både en skriftlig og en mundtlig<br />
eksamen.<br />
Der gives særskilt karakter for hver af de to eksamener.<br />
Skriftlig eksamen<br />
Der afholdes centralt stillet skriftlig prøve. Prøven udformes af<br />
Undervisningsministeriet.<br />
24 timer før prøvens afholdelse udleveres et forberedelsesmateriale. Selve<br />
prøven er individuel og har en varighed af seks timer.<br />
Den skriftlige prøve bedømmes i overensstemmelse med opgaveudvalgets<br />
bedømmelseskriterier.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige eksamen foregår på engelsk. Der gives forberedelsestid: 30<br />
minutter for fonetik og yderligere 30 minutter for studerende, der også skal<br />
eksamineres i grammatik.<br />
Prøven er tredelt:<br />
1) Mundtlig prøve med baggrund i lodtrækning<br />
Fonetik. Spørgsmål gives ved lodtrækning.<br />
2) Mundtlig prøve med baggrund i resumé<br />
På baggrund af det udarbejdede resumé præsenterer og diskuterer den<br />
studerende sin<br />
fagdidaktiske problemstilling. Der er mulighed for gruppeeksamen.<br />
3) Mundtlig prøve med baggrund i oversigt/mindmap<br />
På baggrund af den udarbejdede oversigt/mindmap præsenterer og<br />
diskuterer den<br />
studerende det selvvalgte emne, der omhandler kultur- og<br />
samfundsforhold i et<br />
engelsksproget område.<br />
Ved bedømmelsen vægtes kommunikativ kompetence og fagdidaktisk og<br />
faglig indsigt.<br />
De tre delprøver vægtes med ca. 15 % til prøven i fonetik, hvorefter de to<br />
74
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
øvrige delprøver vægtes lige.<br />
75
FRANSK<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i linjefaget fransk i læreruddannelsen udgøres af fagets didaktik og<br />
fransk sprog og kultur set i et globalt perspektiv. Gennem studiet udvikler den<br />
studerende kommunikative, interkulturelle kompetencer med henblik på<br />
udøvelsen af professionen som fransklærer i grundskolen.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende bliver i stand til at begrunde, planlægge,<br />
gennemføre samt evaluere en varieret undervisning i faget fransk gennem<br />
tilegnelse af<br />
• færdighed i mundtlig og skriftlig kommunikation,<br />
• viden og bevidsthed om sprogtilegnelse, sprog og sprogbrug samt<br />
sprogundervisning og<br />
• viden om kultur- og samfundsforhold i Frankrig og andre fransktalende<br />
lande og områder med henblik på interkulturel kommunikativ kompetence.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder. De studerende arbejder<br />
med<br />
• kriterier for stofudvælgelse, principper for planlægning og evaluering af<br />
læreprocesser i relation til gældende fagbeskrivelser og folkeskolens<br />
overordnede formålsparagraf,<br />
• skolefagets udvikling,<br />
• overvejelser over hvorledes franskfaget indgår i elevernes almene<br />
dannelse,<br />
• analyse og vurdering af undervisningsmaterialer til franskundervisningen,<br />
herunder lærebogssystemer og<br />
• fagets relationer til danskfaget, de øvrige fremmedsprog samt<br />
læreruddannelsens og folkeskolens fag i øvrigt.<br />
Sprogtilegnelse og sprogfærdighed<br />
• Lytteforståelse gennem mødet med forskellige former for talt fransk og<br />
mundtlig udtryks-færdighed.<br />
• Læsning og bearbejdning af et bredt spektrum af tekster.<br />
• Kommunikations- og indlæringsstrategier, herunder læsestrategier for<br />
fremmedsprog.<br />
• Skriftlig udtryksfærdighed i forskellige genrer.<br />
• Skrivepædagogik, herunder skrivestrategier i relation til processkrivning.<br />
• Refleksioner over egen sprogtilegnelse med henblik på fransklærerrollen<br />
som sproglig vejleder.<br />
• Brug af hjælpemidler i form af elektroniske medier, informations- og<br />
kommunikations-teknologi, ordbøger og håndbøger.<br />
Sprog og sprogbrug<br />
• Beskrivelse og analyse af et bredt udvalg af tekster med henblik på<br />
76
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
bevidstgørelse om forskellige teksttyper, genrer og stillag.<br />
• Semantik, ordforråd, grammatik, udtale og intonation.<br />
• Kriterier for udvælgelse af grammatisk stof; sammenligning af forskellige<br />
grammatiske fremstillinger.<br />
• Forskelle mellem tale- og skriftsprog.<br />
• Beskrivelse, analyse og vurdering af elevsprog.<br />
• Sammenligning mellem fransk og dansk sprog og sprogbrug.<br />
Kulturpædagogik: viden om og undervisning i kultur, samfund og<br />
interkulturel kompetence<br />
• Tekster og andre medier om samfundsforhold, levevis og<br />
værdiforestillinger i Frankrig og andre fransktalende lande og områder,<br />
herunder emner af historisk, geografisk, natur og miljømæssig karakter.<br />
• Tekster og andre kulturelle udtryk med henblik på tilegnelse af interkulturel<br />
kommunikativ kompetence gennem arbejde med emner af lokal og global<br />
karakter.<br />
• Brug af elektroniske medier, informations- og kommunikationsteknologi og<br />
refleksioner over disse mediers betydning for tilegnelse af og undervisning i<br />
kultur- og samfundsforhold.<br />
SAMMENHÆNG I FAGET OG FAGETS BIDRAG TIL SAMMENHÆNG I<br />
UDDANNELSEN<br />
De studerende arbejder med tematiske studieområder som først og fremmest<br />
indeholder tekster, billeder, videomaterialer - kort sagt materialer inden for ‟det<br />
udvidede tekstbegreb‟. Faget fransk indeholder som sprogfag i sig selv emner<br />
af tværsproglig og tværkulturel karakter og det funktionelle aspekt i arbejdet<br />
indgår i samarbejde med uddannelsens øvrige fag. Franskfaget kan her indgå<br />
med en sproglig og kulturel synsvinkel for en bredere perspektivering i<br />
udvikling af kulturkompetencer hos de studerende.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Der arbejdes med fagets Centrale kundskabs- og færdighedsområder ud fra<br />
et helhedssyn på sprog og kultur, tilegnelse og formidling.<br />
KULTUR- OG SAMFUNDSFORHOLD<br />
De studerende skal have viden om samfunds- og kulturforhold i Frankrig og<br />
andre fransktalende dele af verden med henblik på at arbejde med kulturelle<br />
forskelle og ligheder og for at kunne<br />
indgå i internationale samarbejdsrelationer. Væsentlige sider af kultur- og<br />
samfundsforhold i Frankrig og andre frankofone lande studeres ved læsning<br />
af tekster og ved arbejdet med forskellige medier, som er velegnede til at<br />
formidle problematikken om kulturmøder og kulturel identitet.<br />
Der arbejdes med mindst tre fælles studieenheder. Der kan arbejdes med<br />
tekster repræsenterende forskellige genrer og tidsperioder. Der lægges vægt<br />
på arbejdsformer, der fremmer de studerendes muligheder for at øve sig i<br />
formidling.<br />
77
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
SPROGFÆRDIGHED, SPROGTILEGNELSE OG SPROGBRUG<br />
Mundtlig kommunikation<br />
Sprogbrug og sproghandlinger på forskellige sprogniveauer trænes ved<br />
samtale og lytteøvelser. Der arbejdes med forskelle mellem tale- og<br />
skriftsprog såvel som sammenligning mellem fransk og dansk sprogbrug.<br />
Fagdidaktiske overvejelser med henblik på undervisning i mundtlig<br />
sprogfærdighed inddrages, og praktisk anvendt grammatik indgår i arbejdet<br />
med mundtlig kommunikation.<br />
Skriftlig kommunikation<br />
Der benyttes skriftlige øvelser i forskellige genrer til støtte for<br />
sprogindlæringen som fx oversættelser, breve, resuméer, fri fremstilling.<br />
Fagdidaktiske overvejelser om skriftlige arbejds-former inddrages, herunder<br />
processkrivning og tekstbehandling. Grammatik indlæres ved<br />
sprogiagttagelse, øvelser og ud fra teoretiske fremstillinger.<br />
Fagdidaktik<br />
I arbejdet med de tematiske forløb inddrages fagdidaktikken løbende, dvs., at<br />
det til stadighed drøftes, om og i givet fald hvorfor og hvordan der kan<br />
arbejdes med de pågældende temaer på forskellige niveauer i folkeskolen.<br />
Der arbejdes med analyse af både mundtligt og skriftligt elevsprog og<br />
forskellige former for respons til elever.<br />
Der arbejdes med teorier om sprogtilegnelse, som perspektiveres i forhold til<br />
forskellige undervisnings -metoder, -materialer og -aktiviteter i folkeskolen.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Mødepligtskursus i fonetik<br />
Kursus i fonetik indeholder ca. 20 undervisningslektioner med krav om<br />
mødepligt. Mødepligtskrav: min. 80 %.<br />
2. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider.<br />
Mappeteksten skal indeholde en beskrivelse af og fagdidaktisk refleksion over<br />
et kortere undervisningsforløb i fransk.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
78
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. For studerende, der ikke har opfyldt mødepligtskravet, vil der indgå<br />
særskilte spørgsmål i fonetik under den del af mundtlig eksamen, der er<br />
baseret på lodtrukne spørgsmål.<br />
Ad. 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af en synopse<br />
Den studerende udarbejder et kort skriftligt oplæg i form af en synopse på tre–<br />
fem normalsider, der redegør for arbejdet med et selvvalgt emne inden for<br />
kultur- og/eller samfundsforhold i et fransksproget område. Synopsen skal<br />
udformes på fransk.<br />
Kort skriftligt oplæg evt. i form af mindmap<br />
I forbindelse med synopsen udarbejder den studerende et skriftligt oplæg på<br />
højst to–tre normalsider eller et mindmap, der redegør for fagdidaktiske<br />
overvejelser i forbindelse med synopsens emne. Dette oplæg/mindmap kan<br />
udformes på dansk eller fransk.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Fransk er individuel og består af både en skriftlig og en<br />
mundtlig eksamen. Der gives særskilt karakter for hver af de to eksamener.<br />
Skriftlig eksamen<br />
Der afholdes centralt stillet skriftlig prøve. Prøven udformes af<br />
Undervisningsministeriet.<br />
24 timer før prøvens afholdelse udleveres et forberedelsesmateriale.<br />
Selve prøven har en varighed af seks timer.<br />
Den skriftlige prøve bedømmes i overensstemmelse med opgaveudvalgets<br />
bedømmelseskriterier.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige prøve inkl. votering varer 60 minutter. Der gives<br />
79
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
forberedelsestid på yderligere 60 minutter.<br />
Prøven er firedelt:<br />
a) Mundtlig prøve med baggrund i lodtrækning<br />
Der trækkes en kendt tekst på fransk ved lodtrækning. Oplæsning og samtale<br />
om teksten skal ske på fransk.<br />
b) Mundtlig prøve med baggrund i samme lodtrækning<br />
Punktspørgsmål om grammatik og fagdidaktik til samme kendte tekst.<br />
Punktspørgsmålene retter sig mod forskellige hovedafsnit i grammatikken, og<br />
samtalen skal foregå på dansk.<br />
c) Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg/synopse<br />
På baggrund af den udarbejdede synopse præsenterer og diskuterer den<br />
studerende på fransk det selvvalgte emne, der omhandler kultur og/eller<br />
samfundsforhold i et fransksproget område.<br />
d) Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg/mindmap<br />
Med udgangspunkt i det udarbejdede oplæg/mindmap præsenterer og<br />
diskuterer den studerende sine fagdidaktiske overvejelser på dansk eller<br />
fransk.<br />
Der gives én samlet karakter for de fire delprøver, som alle indgår med<br />
samme vægt i bedømmelsen.<br />
Ved bedømmelsen vægtes både sprogbrug, sproglig korrekthed og faglig og<br />
fagdidaktisk indsigt.<br />
80
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
FYSIK/KEMI<br />
PRÆAMBEL<br />
Fysik/Kemi i læreruddannelsen har som kerne at sætte den studerende i<br />
stand til at begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere en varieret<br />
undervisning i faget fysik/kemi. Dette foregår bl.a. ved at udforske natur og<br />
teknologi i et vekselspil mellem teori og empiri.<br />
MÅL<br />
Målet er at den studerende<br />
• tilegner sig faglige, pædagogiske og praktiske forudsætninger for at<br />
undervise i fysik/kemi i folkeskolen,<br />
• opnår viden om og erfaring med forskellige arbejdsformer og fagdidaktiske<br />
problemstillinger,<br />
• tilegner sig viden om og indsigt i grundlæggende faglige begreber og<br />
modeller for de mikro og makroskopiske verdensbilleder, i stofkredsløb og i<br />
energistrømme,<br />
• opnår indsigt i og forståelse af den rolle teknologi og videnskabsfagene<br />
fysik, kemi og astronomi spiller i udviklingen af kultur og samfund og<br />
• opnår viden om og erfaring med at udforske fænomener med et fysisk eller<br />
kemisk indhold.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder. Den studerende skal<br />
arbejde med<br />
• centrale bestemmelser og vilkår for faget i skolen,<br />
• begrundet planlægning af undervisning i faget,<br />
• læringsmuligheder og læringsproblemer, der i særlig grad er forbundet<br />
med undervisning i faget,<br />
• fagets muligheder i tværfaglige projekter, temauger og lignende,<br />
• eksterne muligheder og samarbejdspartnere herunder virksomhedsbesøg,<br />
ekskursion og feltarbejde,<br />
• evaluering af skoleklassens og den enkelte elevs arbejde,<br />
• analyse og vurdering af undervisningsmidler og<br />
• udvikling af fysik/kemi-undervisning.<br />
Inden for fagets hovedområder udvælges begreber, teorier, fænomener og<br />
problemstillinger med lærerprofessionen som det centrale omdrejningspunkt.<br />
Grundlæggende faglige begreber og teorier<br />
• Stofs partikelnatur.<br />
• Energi, energiomsætninger og energistrømme.<br />
• Universets og solsystemets opbygning, dannelse og udvikling.<br />
Fysik og kemi i hverdag og samfund<br />
• Samfundsmæssige problemstillinger, der kan undersøges med fysiske og<br />
kemiske begreber og metoder.<br />
81
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• Teknologianalyse med vægt på teknologiens indhold af Teknik og<br />
fysisk/kemisk viden.<br />
• Naturfænomener og deres udforskning.<br />
Den historiske udvikling i videnskabsfagene fysik, kemi og astronomi<br />
• Væsentlige perioder i videnskabsfagenes historie.<br />
• Historiske og moderne naturvidenskabelige verdensbilleder.<br />
• Væsentlige træk ved den teknologiske udvikling.<br />
• Elementer af videnskabsfilosofi.<br />
SAMSPIL MED DE ØVRIGE FAG<br />
Såvel de grundlæggende faglige begreber og teorier som de kulturelle,<br />
samfundsmæssige, filosofiske og historiske elementer kan indgå i en bredere<br />
sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag.<br />
RISIKOMOMENTER OG SIKKERHEDSFORANSTALTNINGER<br />
• Risikomomenter og sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med<br />
undervisning i faget.<br />
• Risikovurdering i forbindelse med udvælgelse og planlægning af<br />
undervisningsaktiviteter.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Centrale begreber fra de nævnte Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
behandles på en sådan måde, at den studerende bliver i stand til at udvælge<br />
og begrunde et undervisningsindhold, hvori de indgår, og på en sådan måde,<br />
at den studerende bliver i stand til at beherske, anvende og formidle<br />
begreberne både i en faglig og en kulturel sammenhæng, hvad enten der er<br />
tale om en faglig-systematisk undervisning eller tematisk og/eller tværfaglige<br />
undervisningsforløb.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Mødepligtskursus i sikkerhed og laboratorieteknik<br />
I undervisningen indgår et sikkerheds- og laboratoriekursus på ti lektioner<br />
med mødepligtskrav på 100 %. Der udstedes diplom med oversigt over<br />
kursets indhold.<br />
Gennemført kursus er en forudsætning for at få udleveret nøglekort til<br />
naturfagsområdet og få adgang til laboratorierne uden for normal<br />
undervisningstid.<br />
2. Mappetekst<br />
82
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Studerende, som ikke opfylder mødepligtskravet til sikkerheds- og<br />
laboratoriekurset, skal deltage i førstkommende kursus med samme indhold<br />
på et andet hold.<br />
Ad. 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
12 længere skriftlige opgaver med kommenterede undervisningsforløb<br />
I løbet af studiet udarbejdes tolv kommenterede undervisningsforløb, som<br />
tilsammen skal dække skolefaget fysik/kemis centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder, indeholde fagdidaktiske overvejelser og demonstrere<br />
eksperimentel færdighed. Omfanget er 10–12 normalsider, suppleret med<br />
bilag.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Fysik/Kemi er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer 60 minutter inkl. votering. Der gives en forberedelsestid på to<br />
timer.<br />
Der foretages forud for eksamen en forhåndslodtrækning blandt de 12<br />
længere rapporter.<br />
83
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Mundtlig prøve på baggrund af længere skriftlige opgave<br />
Den mundtlige prøve tager sit udgangspunkt i den studerendes<br />
kommenterede undervisningsforløb som beskrevet i længere skriftlig opgave.<br />
Under eksaminationen diskuteres det fagdidaktiske og det fagteoretiske<br />
grundlag for et eller flere forsøg i det pågældende undervisningsforløb.<br />
Bedømmelsen er en helhedsvurdering af samtalen om indholdet og<br />
gennemførelsen af det lodtrukne undervisningsforløb. Den længere skriftlige<br />
opgave bedømmes ikke. Væsentligt for bedømmelsen er den studerendes<br />
viden og færdigheder i forhold til sikkerhedsspørgsmål.<br />
84
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
GEOGRAFI<br />
PRÆAMBEL<br />
Geografis kerne er samspillet mellem mennesker og natur, som konkret<br />
kommer til udtryk i de problemstillinger, der knytter sig til menneskers<br />
levevilkår i forskellige regioner. Centralt i faget står globaliseringens<br />
indflydelse på kultur, natur og levevilkår samt dens påvirkning af relationerne<br />
mellem verdens stater og folk.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende bliver i stand til at<br />
• inddrage og anvende geografisk viden i skolens hverdag - såvel i faget<br />
geografi som i tværfaglige sammenhænge,<br />
• vurdere i hvilket omfang og hvordan fagets teorier, kilder, metoder og<br />
arbejdsformer, herunder IKT, kan bidrage til elevernes forståelse af den<br />
verden, de lever i,<br />
• etablere rammer for og tilrettelægge elevernes læring i faget samt<br />
inddrage ekskursioner og feltarbejder i forskellige typer af regioner og<br />
• tilegne sig viden om fagets kerneområder.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder. De studerende skal arbejde<br />
med<br />
• kriterier for stofudvælgelse, principper for planlægning og evaluering af<br />
læreprocesser i relation til de gældende fagbeskrivelser og elevernes<br />
medindflydelse,<br />
• skolefagets udvikling samt geografiske perspektiver på aktuelle<br />
begivenheder og problem-stillinger af lokal, regional og global karakter,<br />
• overvejelser over hvordan elevernes geografiske sprog og dannelse kan<br />
udvikles,<br />
• analyse og vurdering af undervisningsmaterialer til faget,<br />
• fagets relationer til de andre naturvidenskabelige fag samt<br />
læreruddannelsens og folkeskolens fag i øvrigt og<br />
• kontinuitet og progression mellem indholdet i natur/teknik og geografi.<br />
Indsigt i fagets vidensområder og færdigheder opnås gennem vekselvirkning<br />
og samspil i arbejdet med<br />
• fagets systematiske discipliner (rumlige fordelingsmønstre af betydning for<br />
samspillet mellem mennesker og natur),<br />
• sammenhængende analyser af regioner på lokalt, regionalt og globalt<br />
niveau og<br />
• problemstillinger, der knytter sig til menneskers levevilkår forskellige steder<br />
på jorden.<br />
Det naturgeografiske grundlag<br />
85
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
De studerende skal arbejde med naturgeografiske udbredelsesmønstre som<br />
resultat af stof- og energistrømme, geologi, geomorfologi, jordbundsgeografi,<br />
meteorologi, klimatologi og hydrologi.<br />
Denne teori skal kunne anvendes til<br />
• analyser af mineraler, bjergarter, jordbund, vand, klima og energiråstoffer<br />
lokalt, regionalt og globalt og<br />
•<br />
diskussion af årsager til og konsekvenser af forandringer i miljøet som resultat<br />
af naturlige og menneskeskabte processer, herunder klimaændringer,<br />
knaphed på rent vand og andreresurser, samt ødelæggelse af jordbunden.<br />
Det kulturgeografiske grundlag<br />
De studerende skal arbejde med befolkningsgeografi, levevilkår hos<br />
forskellige folk, bebyggelsesgeografi, den globale fordeling af rige og fattige<br />
regioner, udviklingsteorier, interkulturel forståelse og geopolitik.<br />
Denne teori skal kunne anvendes til<br />
• analyser af jorden som et system af interaktive regioner, der udvikles i et<br />
samspil mellem mennesker og naturgeografiske forhold; forhold omhandlende<br />
opdelingen af stater og nationer og betydningen af overnationale<br />
organisationer skal integreres i forståelsen af dette samspil og<br />
• diskussion af problemstillinger vedrørende fattigdom, undertrykkelse og<br />
menneskerettigheder, herunder forskellige demokratiopfattelsers betydning for<br />
levevilkår; betydningen af handel, investeringer og ulandsbistand som middel<br />
til at skabe udvikling; geopolitiske beslutningers betydning for levevilkårene.<br />
Samspillet mellem menneske og natur<br />
De studerende skal arbejde med sammenhænge mellem menneske- og<br />
natursyn og udnyttelsen af natur og kulturgrundlaget, herunder begreberne<br />
bæredygtighed og globalisering.<br />
Befolkningsudvikling, urbanisering og politisk/økonomisk geografi indgår i<br />
dette hovedområde.<br />
Disse stofområder i faget skal kunne anvendes i<br />
• analyser af forholdet mellem mennesker, resurser, produktion og<br />
omgivelser i regioner med forskellig økonomisk, social og teknologisk<br />
udvikling og<br />
• diskussion af problemstillinger i forhold til resursebetragtninger,<br />
miljøproblemer og afledte interessekonflikter lokalt, regionalt og globalt.<br />
SAMMENHÆNG I FAGET, OG FAGETS BIDRAG TIL SAMMENHÆNG I<br />
UDDANNELSEN<br />
De faglige pædagogiske værktøjer (som fx egne iagttagelser, undersøgelser,<br />
målemetoder, litteratur, billeder, statistik, kort, forskellige typer af atlas samt<br />
anvendelse og brug af geografiske informationssystemer GIS) samt<br />
feltarbejder, ekskursioner og studierejser i relation til såvel natur- som<br />
kulturgeografiske emner skal kunne indgå i en bredere sammenhæng med<br />
86
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
læreruddannelsens øvrige fag, hvor geografi kan bidrage med en rumlig<br />
synsvinkel og en perspektivering, der bygger bro mellem natur- og<br />
samfundsvidenskab.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
I undervisningen veksles der mellem arbejdet med de enkelte discipliner og<br />
tværgående emner.<br />
Et tværgående emne kan være en region eller en geografisk problemstilling,<br />
hvor de forskellige discipliner inddrages til analyse, forklaring og vurdering af<br />
menneskers levevilkår og omgivelser samt samspillet mellem menneske og<br />
natur i både nære og fjerne samfund.<br />
Der arbejdes dels ud fra studier af faglitteratur, kort og andre af fagets<br />
udtryksformer og kilder, dels ud fra primære iagttagelser i feltarbejdet og på<br />
ekskursioner.<br />
I undervisningen indgår øvelser, ledede ekskursioner og en studieuge af<br />
mindst fem dages varighed. Stoffet, som læses i forbindelse med disse<br />
aktiviteter, indgår i det samlede pensum.<br />
Området IKT integreres i undervisningen.<br />
I undervisningen indgår en studieuge af mindst fem dages varighed.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Øvelser<br />
Der indgår minimum tre obligatoriske øvelser i undervisningen. Hver af disse<br />
øvelser beskrives i en kort rapport på tre–fem normalsider, som skal<br />
godkendes af læreren.<br />
2. Ekskursionsrapporter<br />
Der indgår minimum to ekskursioner i undervisningen. Hver af disse skal<br />
beskrives i form af en ekskursionsrapport på tre–fem normalsider, som skal<br />
godkendes af læreren.<br />
3. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
87
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Studerende, som ikke har gennemført de obligatoriske øvelser og/eller<br />
ikke har fået godkendt en eller flere korte rapporter, skal gennemføre nye<br />
og/eller aflevere nye eller bearbejdede korte rapporter.<br />
Ad. 2. Studerende, som ikke har gennemført de obligatoriske ekskursioner<br />
og/eller ikke har fået godkendt en eller flere rapporter, skal aflevere ny eller<br />
bearbejdet rapport.<br />
Ad. 3. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Fem - syv korte skriftlige oplæg i form af rapporter med beskrivelse af<br />
undervisningsforløb<br />
Den studerende udarbejder individuelt løbende gennem studiet fem - syv<br />
korte rapporter hver på tre–fem normalsider ekskl. bilag med indholdsplaner<br />
for undervisningsforløb, der hver for sig integrerer stof fra flere af fagets<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder, og som tilsammen omfatter dem<br />
alle.<br />
Længere skriftlige opgaver om selvvalgt emne<br />
Den studerende udarbejder individuelt en længere skriftlig opgave på 10–20<br />
normalsider om et selvvalgt emne, som begrundes i forhold til fagets mål og<br />
indhold.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
88
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Geografi er indiviuel.<br />
Prøven er todelt og hver delprøve varer 30 minutter inkl. votering...<br />
Forud for prøven fortages forhåndslodtrækning blandt de korte rapporter.<br />
Der er 24 timers forberedelsestid forud for lodtrukken prøve.<br />
MUNDTLIG EKSAMEN<br />
a) Mundtlig prøve med baggrund i længere skriftlig opgave<br />
Den studerende fremlægger med udgangspunkt i den længere skriftlige<br />
opgave sit selvvalgte emne.<br />
b) Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
Prøven består i en uddybende samtale om det beskrevne undervisningsforløb<br />
i det korte skriftlige oplæg.<br />
Der gives én karakter på grundlag af en samlet vurdering af den længere<br />
skriftlige opgave og hver af de to mundtlige præstationer med vægtningen:<br />
længere opgave 25 %, fremlæggelse af længere opgave 25 % og<br />
fremlæggelse af det lodtrukne korte oplæg 50 %.<br />
89
HISTORIE<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Historie handler om at undersøge, tolke og forklare kontinuitet og forandring i<br />
menneskers samfundsmæssige liv fordelt i tid og rum. Centralt i faget står<br />
arbejdet med historiedidaktik og med at udvikle indsigt i egen og andres brug<br />
af historien.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende har tilegnet sig<br />
• faglige, didaktiske og formidlingsmæssige kompetencer i at undervise i<br />
skolefaget historie,<br />
• viden om og evne til at anvende videnskabsfagets teorier og metoder,<br />
• indsigt i sammenhængen mellem videnskabsfaget, linjefaget og<br />
skolefaget,<br />
• færdighed i at formulere fagligt begrundede problemstillinger,<br />
• færdighed i kritisk at analysere og i argumentere for tolkninger og<br />
vurderinger (af historiske problemstillinger),<br />
• indsigt i væsentlige emner og temaer fordelt i tid og rum,<br />
• indsigt i egen og andres kulturer og<br />
• reflekteret forståelse af samspil mellem nutidsforståelse, fortidstolkning og<br />
fremtids-forventning.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Historiedidaktik<br />
• Formelle bestemmelser for skolefaget historie og eksempler på<br />
udmøntning i praksis.<br />
• Skolefagets historie.<br />
• Forskellige historiedidaktiske teorier, som fx demokratisk dannelse,<br />
narrativ erkendelse, historiebevidsthed, herunder<br />
- indsigt i børns brug og forståelse af historie i og uden for skolen,<br />
- opfattelse af tid og rum,<br />
- sammenhængsforståelse og<br />
- forståelse af at være historieskabte og historieskabende.<br />
• Overvejelser og begrundelser for valg af indhold, arbejds- og<br />
formidlingsformer i skolefaget, herunder<br />
- vedkommende og væsentlige emner/temaer med problemstillinger,<br />
- kritiske og problematiserende arbejdsformer,<br />
- fagligt og tværfagligt projektarbejde,<br />
- undervisningsmaterialer,<br />
- IKT,<br />
-<br />
historisk værkstedsarbejde/rekonstruktion, ekskursioner, studieture og brug af<br />
museer og historiecentre og<br />
90
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
- fortælling, drama, film og billeder.<br />
Teorier og metoder<br />
• Fagets teorier, begreber og metoder.<br />
- Historiebevidsthed og dannelse.<br />
- Problemformulering, materialekritisk analyse og syntesedannelse.<br />
- Fagets udvikling og forskellige fagsyn.<br />
- Teorier, begreber og metoder fra andre relevante videnskaber og<br />
fagområder.<br />
Emner og temaer<br />
• Emner og temaer med problemstillinger fordelt i tid og rum, valgt<br />
eksemplarisk ud fra følgende kriterier:<br />
- Tolkninger af forandring og kontinuitet.<br />
- Aktualitet og distancering.<br />
- Forskellige fagsyn og brug af historie.<br />
• Ved valget af emner og temaer i linjefagsforløbet skal følgende aspekter<br />
samlet set være dækket:<br />
- Forskellige synsvinkler, herunder politisk, økonomisk, social, kulturel og<br />
mentalitets-historisk.<br />
- Værdier og normer samt menneskerettigheder, herunder samspillet<br />
mellem menneske og natur.<br />
- Det lokale, det nationale og det internationale.<br />
- Individuelle og kollektive identiteter.<br />
- Samspillet mellem den <strong>”</strong>lille<strong>”</strong> og den <strong>”</strong>store<strong>”</strong> historie.<br />
- Forholdet mellem aktør og struktur.<br />
- Kulturmøder.<br />
• Køn og social placering (statifikation).<br />
• Forskellige forsøg på at skabe sammenhæng i og overblik over historiske<br />
forløb.<br />
• Mindst et emne/tema skal tage udgangspunkt i<br />
tværfaglige/professionsrettede problemstillinger.<br />
• I alle emner/temaer skal historiedidaktiske aspekter integreres.<br />
SAMMENHÆNG I FAGET OG FAGETS BIDRAG TIL SAMMENHÆNG I<br />
UDDANNELSEN<br />
Historiefagets genstandsområde er socialt relevant menneskelig adfærd og<br />
sådanne ikke-menneskelige forhold som er relevante for menneskelig adfærd,<br />
derfor er historiefaget i sig selv tværfagligt. Faget indgår i en bredere<br />
sammenhæng med læreruddannelsens øvrige fag, hvor historie for den<br />
enkelte studerende kan bidrage med identitetsarbejde og dannelse samt<br />
med udvikling af historiebevidsthed og sammenhængsforståelse.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Indholdet bearbejdes i fire–seks studieenheder, som dækker væsentlige<br />
91
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
historiske emner og temaer. Studieenhederne vælges i samarbejde mellem<br />
de studerende og læreren.<br />
Der tilrettelægges en studietur af lærer og studerende i fællesskab, og<br />
studieturen knyttes til et af holdets semesteremner.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forløb:<br />
1. Mundtlig og praktisk formidling ‘on location’<br />
De studerende tilrettelægger og gennemfører i forbindelse med studieturen en<br />
mundtlig og praktisk formidling „on location‟, og dette sker på baggrund af<br />
faglig fordybelse i emner/temaer og problemstillinger i samarbejde med<br />
læreren og med tilknytning til semesteremnet og den lokalitet, der er mål for<br />
studieturen.<br />
2. Årsplan<br />
De studerende skal individuelt eller i grupper på højst fire studerende<br />
udarbejde en kommenteret og begrundet årsplan for en tænkt klasse i<br />
folkeskolen. Den skal afleveres i form af en kort rapport på tre–fem<br />
normalsider. Rapporten kan være del af et mødested. Rapporten bedømmes<br />
godkendt/ikke-godkendt af læreren.<br />
3. Faglige rapporter<br />
De studerende skal demonstrere fordybelse i et eksemplarisk problemfelt efter<br />
eget valg inden for to af de tilknyttede semesteremner. Dette sker ved, at de<br />
studerende individuelt eller i grupper på højst fire studerende udarbejder to<br />
længere rapporter på 10–12 normalsider. Den enkelte rapport tager<br />
udgangspunkt i det af den studerende valgte problemfelt, som snævres ind<br />
ved en problemstilling og endelig en problemformulering, der sammentænker<br />
historiefaglige og historiedidaktiske tilgange til problemfeltet. Rapporterne<br />
bedømmes godkendt/ikke-godkendt.<br />
4. Historisk værkstedsarbejde<br />
I tilknytning til semesteremnerne arbejdes med historisk værkstedsarbejde i<br />
samarbejde med eksterne samarbejdspartnere. Der er krav om 100 %<br />
mødepligt til hele den praktiske del af forløbet.<br />
5. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
92
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forløb, vil der være<br />
mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret og<br />
godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for, at<br />
den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad.1. Studerende, der ikke deltager i studieturen, skal på baggrund af faglig<br />
fordybelse i emner/temaer og problemstillinger i samarbejde med læreren og<br />
med tilknytning til et semesteremne og en lokalitet uden for klasserummet<br />
tilrettelægge og gennemfører en mundtlig og praktisk formidling <strong>”</strong>on location<strong>”</strong>.<br />
Ad. 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere en ny eller bearbejdet kort rapport.<br />
Ad. 3. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny(e) eller bearbejdet længere rapport(er).<br />
Ad. 4. Studerende, som ikke deltager, må deltage i førstkommende kursus<br />
med et andet historiehold. Studerende, der af særlige fx helbredsmæssige<br />
grunde (allergi m.m.) ikke kan deltage, skal i stedet udarbejde en længere<br />
rapport på 10–12 normalsider med historisk værkstedsarbejde som<br />
problemfelt. Det er læreren, der afgør, om der er tale om sådanne særlige<br />
grunde, at den studerende kan genindstilles ved en længere rapport.<br />
Rapporten skal godkendes af læreren.<br />
Ad. 5. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Længere skriftlig opgave om selvvalgt problemfelt<br />
Den studerende udarbejder individuelt et selvvalgt problemfelt uden for det<br />
stof, der fremgår af holdets redegørelse for eksamensstof. Problemfeltet<br />
indsnævres til tre sammenhængende problemformuleringer, to historiefaglige<br />
og en fagdidaktisk problemformulering.<br />
I en længere skriftlig opgave på 10–12 normalsider besvarer den studerende<br />
den ene af de to historiefaglige problemstillinger efter eget valg. Alle tre<br />
problemformuleringer præsenteres i den skriftlige opgave sammen med<br />
litteraturhenvisninger til alle tre problemformuleringer.<br />
Ved den mundtlige eksamen besvarer den studerende den anden<br />
historiefaglige samt den fagdidaktiske problemformulering.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
93
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i historie er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige eksamen varer 30 minutter inklusiv votering..<br />
Prøven tager udgangspunkt i det selvvalgte problemfelt og besvarer den<br />
anden historiefaglige samt den fagdidaktiske problemformulering.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i længere skriftlig opgave<br />
Den mundtlige prøve former sig som en struktureret samtale om den anden<br />
historiefaglige og den fagdidaktiske problemformulering samt på en<br />
sammentænkning af de tre problemformuleringer.<br />
Bedømmelsen er en helhedsvurdering af den skriftlige og den mundtlige<br />
præstation.<br />
94
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
HJEMKUNDSKAB<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i hjemkundskabsfaget er kundskaber, færdigheder og værdier med<br />
udgangspunkt i hjemmets område samt hjemkundskabsfagets didaktik.<br />
Centralt i faget er menneskers handlemuligheder i forhold til problemstillinger<br />
knyttet til virksomhed i hjemmet og til hjemmets samspil med natur, kultur og<br />
samfund med henblik på sundhed og livskvalitet for den enkelte og for andre.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende<br />
• tilegner sig faglige, pædagogiske og praktiske forudsætninger for at<br />
undervise i hjemkundskab i folkeskolen og for at forestå anden undervisning og<br />
formidling med relation til dette fagområde,<br />
• kan begrunde, planlægge, udføre og evaluere undervisning og formidling i<br />
hjemkundskab, som tager hensyn til bestemmelser for folkeskolen og for<br />
faget, samt til samfundsudviklingen og til elevernes behov og forudsætninger,<br />
• opnår kritisk og refleksiv indsigt i faglige, pædagogiske og didaktiske<br />
problemstillinger<br />
knyttet til faget historisk og aktuelt og med henblik på fremtidsmuligheder og<br />
• overvejer problemstillinger vedrørende fagområdets betydning for det gode<br />
liv/sundhed og livskvalitet og for opdragelse til demokratiske værdier og<br />
udvikler sig fagligt, pædagogisk og menneskeligt gennem arbejdet med<br />
hjemkundskabsfaget.<br />
CENTRALE KUNDSKABS - OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
Fagdidaktikken indgår i alle fagets hovedområder.<br />
De studerende skal arbejde med<br />
• almen- og fagdidaktiske teorier, som vedrører begrundelser for<br />
undervisning i faget, såvel historisk som aktuelt og med henblik på<br />
fremtidsmuligheder,<br />
• kriterier for stofudvælgelse, principper for planlægning og evaluering af<br />
læreprocesser i relation til bestemmelser for folkeskolen og for faget og til<br />
hensynet til den enkelte elevs behov, forudsætninger og<br />
udviklingsmuligheder,<br />
• skolefagets udvikling i et historisk, pædagogisk og samfundsmæssigt<br />
perspektiv,<br />
• analyse og vurdering af undervisningsmaterialer til faget og<br />
• fagets relationer til de øvrige praktisk- musiske fag, samt til<br />
læreruddannelsens og folkeskolens fag i øvrigt.<br />
Fagets hovedområder<br />
Hjemkundskabs kernefaglighed rummer kerneområder såvel som<br />
perspektiver, som skal behandles hver for sig og i samspil med hinanden, idet<br />
95
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
didaktiske overvejelser inddrages.<br />
Kerneområder<br />
Fødevarer, ernæring, madlavning, måltider, kost, hygiejne og forbrug.<br />
Perspektiver<br />
Sundhed og livskvalitet, æstetisk og skabende virksomhed, ressourcer og<br />
miljø, teknologiske og samfundsmæssige aspekter, sociale, kulturelle og<br />
historiske aspekter, etiske spørgsmål og overvejelser, handlemuligheder i<br />
skole, hjem og samfund.<br />
Fagets teori og metode<br />
I faget indgår følgende faglige grundstrukturer, som behandles enkeltvis og i<br />
samspil med hinanden:<br />
Håndværk - æstetik - videnskab.<br />
Indsigt i hjemkundskabs kerneområder og perspektiver opnås gennem en<br />
varieret brug af fagets faglige grundstrukturer samt følgende metoder og<br />
arbejdsformer:<br />
• Praktisk og håndværksmæssig virksomhed.<br />
• Æstetiske teorier og læreprocesser.<br />
• Naturvidenskabelige teorier, forklaringer og metoder, herunder samspil<br />
med sundhed og ressourcer og miljø.<br />
• Humanistiske teorier og metoder, herunder samspil med historiske<br />
samfundsmæssige og kulturelle processer.<br />
• Samfundsfaglige og sociologiske teorier og metoder, herunder samspil<br />
med sociale forhold og samfundsmæssige vilkår samt med sundhed og med<br />
ressourcer og miljø.<br />
• Etiske spørgsmål og betydning for sundhed og livskvalitet for den enkelte<br />
og andre.<br />
SAMMENHÆNG I FAGET OG FAGETS BIDRAG TIL SAMMENHÆNG I<br />
UDDANNELSEN<br />
Hjemkundskabsfaget er af tværfaglig karakter og har overlapningsområder til<br />
de fleste af folkeskolens og læreruddannelsens fag.<br />
Områderne sundhed og livskvalitet og handlemuligheder i skole, hjem og<br />
samfund er overordnede for arbejdet med faget.<br />
Faget kan bidrage med hjemmets, husholdningens og forbrugerens<br />
synsvinkel i tværfaglige samarbejder, og det kan tilbyde en perspektivering,<br />
som bygger bro mellem forskellige erkende-former af såvel videnskabelig som<br />
æstetisk karakter.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Linjefaget Hjemkundskabs almendannende og uddannende sigte tilgodeses<br />
96
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
ved, at fagets perspektiver, sundhed og livskvalitet samt handlemuligheder i<br />
skole, hjem og samfund betragtes som overordnede synsvinkler på hjemmets<br />
område, som bl.a. omfatter mad, måltider og husholdning. Endvidere<br />
tilgodeses fagets Centrale kundskabs- og færdighedsområder ved, at der<br />
arbejdes med fagets didaktik.<br />
I studietiden arbejdes med temaer, kurser og problemstillinger, som<br />
omhandler fagets kerneområder og perspektiver. De behandles enkeltvis og i<br />
samspil med hinanden og med pædagogiske og didaktiske problemstillinger.<br />
Der arbejdes med fagets metoder og arbejdsformer og med fagets<br />
overlapningsområder til andre fag. Desuden inddrages de studerendes viden<br />
og erfaringer fra hverdagsliv, læreruddannelsen som sådan og fra praktik, og<br />
der arrangeres ekskursioner til virksomheder, offentlige institutioner, museer<br />
mv.<br />
Fagdidaktik<br />
Der arbejdes med fagets formål, indhold og læringsaktiviteter historisk og<br />
aktuelt og herunder med henblik på udviklingsmuligheder i skolen. Herunder<br />
overvejes muligheder og begrænsninger i fagets nuværende og tidligere fagsyn<br />
i forhold til dannelsesidealer, samtidsudfordringer, udviklingen inden for<br />
fagområdet og elevforudsætninger. Endvidere arbejdes med kriterier for<br />
stofudvælgelse i enkeltfaglige og tværfaglige forløb og med vurdering af<br />
undervisningsmaterialer. Endelig arbejdes med principper for planlægning og<br />
evaluering af læreprocesser i skolen, tilgodeser fagets formål og Centrale<br />
kundskabs- og færdighedsområder som elevernes behov, forudsætninger og<br />
udviklingsmuligheder.<br />
En del af arbejdet med fagets indhold indgår i tværfaglige forløb fælles for<br />
hele årgangen.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forløb:<br />
1. Mødepligtskursus i grundlæggende praktisk og eksperimenterende<br />
arbejde<br />
Hensigten med dette kursus er at den studerende opøver og udvider sine<br />
håndværksmæssige og praktiske/eksperimenterende færdigheder. Omfang<br />
ca. 12 moduler. Mødepligtskrav: 100 % tilstedeværelse.<br />
2. Fremlæggelse af kort undervisningsforløb<br />
Den studerende skal individuelt eller i grupper planlægge, begrunde, udføre<br />
og evaluere et kort undervisningsforløb. Undervisningsforløbet fremlægges og<br />
udføres for medstuderende, men skal sættes i relation til undervisning i<br />
folkeskolen. Fremlæggelsernes omfang: et modul for en studerende, to<br />
moduler for en gruppe på to–tre studerende.<br />
97
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Fremlæggelserne skal godkendes af læreren.<br />
3. Fire længere rapporter<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst tre studerende<br />
fire længere rapporter på 10–12 normalsider i tilknytning til det fælles stof med<br />
behandling af faglige og fagdidaktiske emner. Hensigten med rapporterne er,<br />
at den studerende fordyber sig studieindholdet og øver sin skriftlige<br />
udtryksform. Akademisk skriveform vægtes højt.<br />
En af rapporterne skal være en beskrivelse samt analyse og vurdering af<br />
praktik i faget. Rapporterne skal godkendes af læreren.<br />
4. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forløb, vil der være<br />
mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret og<br />
godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for, at<br />
den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad 1. Studerende, der ikke har deltaget i eller fået godkendt mødepligtskurset,<br />
skal deltage i en praktisk prøve, som skal godkendes af læreren.<br />
Ad 2. Studerende, der ikke har fremlagt undervisningsforløb for<br />
medstuderende afleverer en kort rapport tre–fem normalsider med<br />
begrundelse, beskrivelse, analyse og vurdering af et kort undervisningsforløb.<br />
Opgaven stilles af læreren.<br />
Ad 3. Hvis en eller flere af rapporterne ikke er afleveret eller godkendt, må<br />
den studerende ud- eller omarbejde rapport(er) til godkendelse foreligger.<br />
Ad. 4. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Et kort skriftligt bidrag i form af synopse<br />
98
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller en synopse på ca. 5 normalsider.<br />
Den skal indeholde en redegørelse for fem selvvalgte emner, som tilsammen<br />
behandler studieindholdet alsidigt.<br />
For hvert emne beskriver den studerende de faglige og fagdidaktiske<br />
spørgsmål samt det praktiske arbejde, som skal være udgangspunkt for<br />
eksaminationen.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen er mundtlig og praktisk.<br />
Den studerende trækker lod mellem de fem selvvalgte spørgsmål.<br />
Ved eksamen fremlægger den studerende væsentlige teoretiske aspekter ved<br />
det udtrukne spørgsmål.. Herudover udfører og begrunder den studerende et<br />
praktisk arbejde, der belyser spørgsmålet.<br />
Der eksamineres i faglige og fagdidaktiske aspekter ved det udtrukne<br />
spørgsmål.<br />
Den praktiske del skal udgøre ca. halvdelen af prøvetiden, men herudover<br />
kan den studerende frit disponere over tiden.<br />
Den studerende har 24 timers forberedelse. Lodtrækningen finder sted kl.<br />
8.30 dagen før ekaminationen.<br />
Ved bedømmelsen lægges vægt på overblik, indsigt og færdigheder i forhold<br />
til fagets mål og Centrale kundskabs- og færdighedsområder, således som de<br />
er beskrevet for faget i læreruddannelsen.<br />
Der gives een karakter, som er en samlet vurdering af den studerendes<br />
teoretiske indsigt og praktiske færdigheder.<br />
99
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
HÅNDARBEJDE<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget håndarbejde i læreruddannelsen er forståelse og fremstilling af<br />
den materielle kultur i form af tekstiler og igennem tekstile arbejdsformer.<br />
Designbegrebet samler fagets håndværksmæssige, æstetiske og kulturelle<br />
dimensioner.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig kompetencer til at begrunde,<br />
planlægge, gennemføre og evaluere en varieret undervisning i håndarbejde.<br />
Den studerende må derfor opnå viden og erfaring med hensyn til materialer,<br />
redskaber og teknikker, indsigt og øvelse i æstetiske erkende- og<br />
udtryksformer samt forudsætninger for at reflektere over tekstile produkters og<br />
processers forhold til natur, kultur og samfund.<br />
Den studerende må desuden udvikle en analyserende, eksperimenterende og<br />
problemløsende tilgang til tekstile designprocesser og produkter inden for<br />
såvel den håndværksmæssige som den æstetiske og kulturelle dimension i<br />
faget.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
• Skolefagets begrundelse, mål, indhold og historiske udvikling.<br />
• Læring gennem oplevelsesmæssig, udtryksmæssig, håndværksmæssig,<br />
analytisk og kommunikativ virksomhed.<br />
• Begrundelse, planlægning, gennemførelse og vurdering af<br />
undervisningsningsforløb i forskellige pædagogiske sammenhænge.<br />
• Visuel kommunikation og faglig formidling af håndværksmæssige,<br />
skabende og analytiske processer.<br />
Håndværksmæssig virksomhed<br />
• Tekstile materialers oprindelse, fremstilling og egenskaber set i et globalt<br />
og bæredygtigt perspektiv.<br />
• Fra fiber til form.<br />
• Fra flade til rumlig form.<br />
• Forholdet mellem materialer, redskaber og teknikker.<br />
Skabende virksomhed<br />
• Farve, form, funktion, komposition, redskaber og teknikker med henblik på<br />
æstetiske erfarings- og produktionsformer.<br />
• Eksperimenter, udvikling og fornyelse inden for tekstile processer og<br />
produkter.<br />
100
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• Tekstile designprocessser – problemløsning og kommunikation.<br />
Samfundsmæssig og kulturel virksomhed<br />
• Tidligere tiders og andre kulturers tekstiltraditioner.<br />
• Kulturelle, økonomiske og økologiske forudsætninger for menneskers<br />
udformning og anvendelse af tekstiler.<br />
• Tekstilers rolle som nonverbalt kommunikationsmiddel med henblik på<br />
forståelse og formidling af symboler, livsstil, hverdagskultur og kulturmøder.<br />
HÅNDARBEJDES BIDRAG TIL SAMMENHÆNG I UDDANNELSEN<br />
Faget bidrager til sammenhæng og samspil i uddannelsen på flere niveauer:<br />
• Anvendelsen af forskellige læreformer, herunder mesterlæreprincipper<br />
(kognitiv mesterlære, situeret læring).<br />
• Anskuelsen af design- og fremstillingsprocesser som problemløsning.<br />
• Spændvidden i forståelsen af kulturel betydningsdannelse.<br />
Faget kan således etablere meningsfulde relationer til ikke blot andre<br />
praktiske og æstetiske fag, men også til naturfagene, samfundsfagene og de<br />
øvrige kulturfag.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Med udgangspunkt i tekstile designprocesser arbejdes inden for beklædning<br />
og brugstekstiler, billeder og skulpturer samt rum og scenografi.<br />
Arbejdsformerne knyttes til virksomhedsformerne: oplevelsesmæssig-,<br />
håndværksmæssig-, udtryksmæssig-, kommunikativ- og analytisk virksomhed.<br />
I undervisningen arbejdes fortrinsvis tematisk. Et tema kan være:<br />
• En historisk periode<br />
• Bæredygtighed<br />
• Beklædning/forklædning<br />
Et tema i forløbet knyttes til en studieuge/studietur.<br />
I studieforløbet skal den studerende arbejde selvstændigt med at udvikle<br />
praktisk færdighed og teoretisk indsigt inden for fagets Centrale kundskabs-<br />
og færdighedsområder:<br />
• Fagdidaktik<br />
• Håndværksmæssig virksomhed<br />
• Skabende virksomhed<br />
• Samfundsmæssig og kulturel virksomhed.<br />
101
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Fire projekter<br />
Fire projekter, som tilsammen dækker fagets Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder:<br />
fagdidaktik, håndværksmæssig virksomhed, skabende virksomhed,<br />
samfundsmæssig og kulturel virksomhed. Projekterne ligger i forlængelse af<br />
fælles temaer holdet har arbejdet med. Hvert projekt skal godkendes af<br />
læreren.<br />
2. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Ved manglende godkendelse af et projekt udfærdiges et nyt projekt<br />
efter aftale med læreren, eller projektet bearbejdes, til det kan godkendes.<br />
Ad. 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Der afleveres et kort skriftligt oplæg i form af en synopse, dvs. et skriftligt<br />
eksamensoplæg på tre–fem normalsider. Synopsen indeholder en<br />
præsentation af et selvvalgt projekt samt fagdidaktiske aspekter, herunder<br />
overvejelser over og begrundelser for emnets muligheder i<br />
skolesammenhænge. Her indgår fagdidaktisk teori. Synopsen skal tillige<br />
indeholde diskussion af faglige overvejelser og problemstillinger i tilknytning til<br />
102
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
det valgte projekt, herunder korte og foreløbige konklusioner. Her indgår faglig<br />
teori. Synopsen indeholder fortegnelse over anvendt litteratur og materialer.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Håndarbejde er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer 45 minutter inkl. Votering. Derudover er 15 minutter afsat til<br />
eksaminators og censors vurdering af den studerendes dokumentation af<br />
proces, visuel kommunikation og færdigt produkt inden selve<br />
eksamenssamtalen.<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
og selvvalgt projekt<br />
Det selvvalgte projekt omfatter:<br />
1)<br />
Et eller flere tekstile produkter, som viser den studerendes<br />
håndværksmæssige kyndighed og formåen. Designprocessen er central og<br />
skal dokumenteres tydeligt. Den studerende skal demonstrere, at hun/han er i<br />
stand til at anvende sin faglige viden og sine faglige arbejdsmetoder på en ny<br />
og selvstændig måde.<br />
2)<br />
Dokumentation i form af en procesmappe, plancher e.l. med tilhørende<br />
skitser, bort- og tilvalgte prøver, tekster med overvejelser over design,<br />
teknikker, materialer, redskaber osv. Her dokumenteres og begrundes fravalg,<br />
valg, arbejdsformer, teknikker, materialer m.m.<br />
3)<br />
Dokumentation og produkt præsenteres i en udstillingsramme. Produkt og<br />
procesmappe udstilles i ét eksemplar og censureres inden den mundtlige<br />
eksamination. Præsentationen/udstillingen skal vise den studerendes<br />
kompetence vedr. visuel kommunikativ virksomhed. Udstilling og formidling<br />
indgår i bedømmelsen.<br />
Udstilling og det selvvalgte projekt inkl. dokumentation afleveres og opstilles<br />
efter aftale med læreren i umiddelbar tilknytning til eksamen.<br />
Prøven former sig som en dialog med udgangspunkt i synopsen og projektet,<br />
103
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
hvor den studerende redegør for projektets faglige, pædagogiske og<br />
didaktiske aspekter.<br />
Ved vurderingen lægges vægt på, at den studerende dokumenterer<br />
kompetencer i at begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere varieret<br />
undervisning i håndarbejde; har viden om og erfaring med materialer,<br />
redskaber og teknikker; har indsigt og øvelse i æstetiske erkende og<br />
udtryksformer; har forudsætninger for at reflektere over tekstile produkter og<br />
processers forhold til natur, kultur og samfund; samt har en analyserende,<br />
eksperimenterende og problemløsende tilgang til tekstile designprocesser og<br />
produkter inden for såvel den håndværksmæssige som den æstetiske og<br />
kulturelle dimension i faget.<br />
Der gives en samlet bedømmelse på grundlag af eksamenssamtalen, idet<br />
projektets skriftlige og praktiske dele, samt udstilling og formidling indgår i<br />
bedømmelse.<br />
104
IDRÆT<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Centralt i linjefaget Idræt er samspillet mellem det kropslige, det kulturelle og<br />
det didaktiske, belyst gennem fagets videnskabelige dimensioner, natur- og<br />
sundhedsvidenskabelig og humanistisk-samfundsvidenskabelig.<br />
Idrætsfagets kerne i læreruddannelsen er undervisning i, om og gennem<br />
bevægelse.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
• alsidige idrætslige færdigheder og kropslige kompetencer samt indsigt i<br />
egne og andres reaktioner og handlemuligheder,<br />
• viden om og forståelse af biologisk og humanistisk idrætsteori i relation til<br />
børn og unges fysiske aktivitet og udvikling,<br />
• viden om og færdighed i at anvende og perspektivere egne og andres<br />
oplevelser, iagttagelser og erfaringer i forståelsen af lærerarbejdet i<br />
pædagogisk og didaktisk sammenhæng og<br />
• viden om og færdighed i at analysere og vurdere idrættens funktioner i et<br />
livslangt perspektiv set i historiske, kulturelle og sundheds- og<br />
samfundssammenhænge.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
• Teoretisk og praktisk kompetence i selvstændigt at kunne træffe og<br />
begrunde valg i forbindelse med planlægning, gennemførelse og evaluering af<br />
idrætsundervisning.<br />
• Didaktisk kompetence til udvikling af idrætsundervisning og læreprocesser<br />
i idræt.<br />
• Vurdering af idrætsundervisning ved hjælp af forskellige perspektiver som<br />
det legende, det konkurrencemæssige, det udtryksmæssige, det<br />
eksperimenterende, det sundhedsmæssige og det miljømæssige.<br />
• Kompetence i at kunne integrere kropslige arbejds- og udtryksformer i<br />
andre fag, herunder muligheder i tværfaglige sammenhænge og<br />
projektarbejde.<br />
Alsidige idrætslige færdigheder i praksis og teori<br />
• Udvikling af egne alsidige idrætslige færdigheder samt kropslige<br />
kompetencer.<br />
• Viden om og indsigt i biologiske og humanistiske stofområder i relation til<br />
børn og unges fysiske, psykiske og sociale udvikling.<br />
• Refleksion og perspektivering udfra oplevelser med egen krop.<br />
• Udtryk og erkendelse gennem kroppen.<br />
105
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Praksis og teorirelationer<br />
• Ved kobling mellem praksis og teori sammentænkes de oplevelses-,<br />
færdigheds-, og kundskabsmæssige dimensioner.<br />
• Viden og erkendelse skabes i vekselvirkning mellem praksis- og<br />
teoriperspektiver.<br />
Idrættens traditioner, kulturer og værdier<br />
• Erkendelse af kropsudfoldelsens relation til livsstil, levevilkår og forholdet<br />
mellem natur og kultur.<br />
• Vurdering og anvendelse af idrættens etiske og æstetiske værdier.<br />
• Kendskab til idrættens historie og traditioner.<br />
Sammenhæng til læreruddannelsens øvrige fag<br />
• Udvikling af kropslige arbejds- og udtryksformer til brug i tværfaglige<br />
sammenhænge og projektarbejde.<br />
• Forstå betydningen af de oplevelser, der er kropsligt forankret i arbejdet<br />
med læreprocesser.<br />
• Refleksion over kropssprogets betydning i lærerarbejdet.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Linjefagets forskellige indholdsområder bestemt i Mål og Centrale kundskabs-<br />
og færdigheds-områder gennemarbejdes via en alsidig idrætspraksis inden for<br />
idrættens hovedområder.<br />
Boldbasis og boldspil, redskabsaktiviteter og redskabsgymnastik og aktiviteter<br />
inden for musik, bevægelse og kropsudtryk vægtes lige i uddannelsen.<br />
For at kunne undervise i idræt kræves grundlæggende kropslige færdigheder<br />
og bevægelses-erfaringer, viden og forståelse af sammenhæng mellem<br />
biologisk og humanistisk idrætsteori og pædagogisk samt didaktisk<br />
kompetence inden for et bredt spektrum af fagets basisområder.<br />
Der arbejdes endvidere med at integrere IKT i faget bl.a. i forbindelse med<br />
udarbejdelse og fremlæggelse af studieprodukter samt til indsamling af<br />
fysiologiske data.<br />
Den alsidige idrætspraksis inden for idrættens hovedområder planlægges<br />
således, at den studerende igennem studiet arbejder med at udvælge<br />
eksemplariske områder i idrætsaktiviteterne, at planlægge, gennemføre og<br />
evaluere undervisning, at anvende og vurdere praktikken til fortsat<br />
udvikling/læring, at anvende faget i tværfaglig sammenhæng samt at vurdere<br />
og begrunde samspillet mellem fagets teori og praksis.<br />
Arbejdsmåder og undervisningsformer i faget varieres, så den studerende<br />
udvikler sine evner i at arbejde med forskellige opmærksomhedsfelter i<br />
undervisningen i og uden for skolen.<br />
106
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
I organiseringen af undervisningen gives udfordringer og muligheder, som kan<br />
udvikle den studerendes faglige, personlige og sociale kompetence.<br />
Studieturen planlægges i samarbejde med det enkelte hold og skal give<br />
muligheder for intensive, autentiske oplevelser og læringsmuligheder.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Boldbasis og boldspil 1<br />
Der bliver arbejdet med boldbasis, herunder boldlege, grundlæggende<br />
tekniske og taktiske boldspilsfærdigheder samt fokus på samspilssituationer<br />
og spiludvikling. Varighed 15 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
2. Boldbasis og boldspil 2<br />
Der bliver arbejdet med tilrettelæggelse, gennemførelse og evaluering af<br />
boldspilsforløb. Varighed 20 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
3. Redskabsaktiviteter og redskabsgymnastik 1<br />
Der bliver arbejdet med redskabsaktiviteter, herunder grundlæggende<br />
færdigheder og lege inden for redskabsgymnastikken. Varighed 15 lektioner.<br />
Mødepligtskrav på 80 %.<br />
4. Redskabsaktiviteter og redskabsgymnastik 2<br />
Der bliver arbejdet med planlægning, gennemførelse og evaluering af<br />
redskabsaktiviteter. Varighed 20 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
5. Aktiviteter inden for musik, bevægelse og kropsudtryk 1<br />
Der bliver arbejdet med rytme, bevægelse og musikforståelse, kropsbasis,<br />
herunder grundlæggende færdigheder og indsigt i gymnastiske aktiviteter og<br />
lege. Varighed 15 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
6. Aktiviteter inden for musik, bevægelse og kropsudtryk 2<br />
Der bliver arbejdet med planlægning, gennemførelse og evaluering af musik,<br />
bevægelse og kropsudtryk. Varighed 20 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
7. Natur- og udeliv<br />
Der arbejdes med færdigheder, sikkerhed og organisering i forbindelse med<br />
planlægning, gennemførelse og evaluering af friluftslivsture. Særligt lægges<br />
vægt på pædagogiske muligheder i forbindelse med overnatning, basislejrliv<br />
og transport (vandring, kano, kajak ol.) i naturen. Orienteringsaktiviteter kan<br />
være en del af det faglige indholdsområde. Varighed 15 lektioner.<br />
Mødepligtskrav på 80 %.<br />
8. Løb, spring og kast og atletik<br />
107
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Der bliver arbejdet disciplinorienteret. Forløbet afsluttes med et atletikstævne.<br />
Varighed 15 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
9. Vandaktiviteter og svømmebasis<br />
Der bliver arbejdet med grundlæggende vandaktiviteter og svømmebasis.<br />
Varighed 20 lektioner. Mødepligtskrav på 80 %.<br />
Den studerende kan i forlængelse af kurset i vandaktiviteter vælge at<br />
fortsætte med henblik på at gennemføre svømmelæreruddannelsen, som er<br />
beskrevet i bekendtgørelse nr. 718 af 21. juli 2000. Børneundervisningen er<br />
en særdeles central del af uddannelsen, og den afvikles i et nært samarbejde<br />
med en af seminariets praktikskoler. I svømmelæreruddannelsen arbejder den<br />
studerende teoretisk, didaktisk og praktisk med faget, og samtidig<br />
planlægges, gennemføres og evalueres undervisningen med <strong>”</strong>rigtige<strong>”</strong> børn.<br />
De studerende udarbejder i grupper på højst fire en skriftlig opgave(maks. ti<br />
sider), som tager sit udgangspunkt i den gennemførte børneundervisning.<br />
Der arbejdes med faglighed og professionsrettet lærerpraksis, som afprøves!<br />
Da fokus hele tiden ligger på at udvikle den studerendes<br />
svømmelærerkompetence, kan den studerende ikke fritages for dele af<br />
uddannelsen. Svømmelæreruddannelsens studieområder vægtes lige – dog<br />
med en speciel opmærksomhed på livredningsdelen og børneundervisningen.<br />
I tilknytning til undervisningen kan den studerende erhverve sig<br />
livredderprøven og et grundkursus i førstehjælp. Ved overflytninger eller<br />
usædvanlige forhold kan seminariet tilrettelægge forløbet anderledes.<br />
10. Studieprodukt<br />
I tilknytning til et af undervisningens områder og den studerendes egne<br />
oplevelser og erfaringer indgår et studieprodukt med udgangspunkt i<br />
humanbiologisk idrætsteori herunder teoriens anvendelse i praksis. Opgaven<br />
stilles og skal godkendes af læreren. Omfanget er 10–12 normalsider.<br />
11. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
108
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1–6. Hvis ikke mødepligtskravet opfyldes, skal den studerende aflevere<br />
en skriftlig rapport på fem–syv normalsider. Opgaven stilles af læreren. Det<br />
anbefales, at opgaven afleveres senest en måned efter afslutningen af det<br />
ikke gennemførte forløb.<br />
Ad. 7–9. Hvis ikke mødepligtskravet i områderne 7–9 opfyldes, skal den<br />
studerende deltage i et tilsvarende forløb på et andet hold så vidt muligt året<br />
efter.<br />
Ad 10. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse må den studerende<br />
aflevere en ny eller bearbejdet udgave.<br />
Ad 11. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kortere skriftlig opgave i et selvvalgt emne<br />
De studerende udformer, så vidt muligt i grupper af fire, et kort skriftlig oplæg<br />
på tre-fem normalsider. Oplægget skal behandle et selvvalgt idrætsfagligt<br />
emne og/eller problemstilling og indeholde begrundelser, analyser og<br />
praksisrefleksioner ud fra fagets teori.<br />
Beskrivelser af praksis skal dække hovedområderne boldbasis og boldspil,<br />
redskabsaktiviteter og redskabsgymnastik og aktiviteter inden for musik,<br />
bevægelse og kropsudtryk med undervisningseksempler i relation til<br />
folkeskolen.<br />
De studerende udformer og afleverer til eksaminator og censor en udvidet<br />
disposition til eksamen, som i forhold til eksamens praksisforløb skal<br />
indeholde beskrivelser af den viste praksis, samt en disposition til den<br />
mundtlige del af eksamen.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i tre eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Idræt er individuel og består af en mundtlig prøve, hvor<br />
praksisforløb indgår med halvdelen af eksaminationstiden.<br />
Eksaminationen i den praktiske del foregår i grupper, men bedømmes<br />
individuelt, og der dannes så vidt muligt grupper af fire studerende.<br />
Den afsluttende mundtlige del foregår individuelt.<br />
109
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksaminationstiden er 60 minutter pr. studerende inkl. votering, uafhængig af<br />
antallet af studerende i gruppen under den praktiske del..<br />
Mundtlige prøve med baggrund i praksisforløb og kort skriftligt oplæg<br />
Den praktiske del skal give den studerende mulighed for at vise alsidige<br />
personlige færdigheder samt evner inden for organisation og samarbejde. Der<br />
skal indgå elementer fra boldbasis og boldspil, redskabsaktiviteter og<br />
redskabsgymnastik og aktiviteter inden for musik, bevægelse og kropsudtryk i<br />
praksisforløbet.<br />
Den afsluttende mundtlige prøve skal herefter tage sit udgangspunkt i den<br />
viste praksis, og skal omfatte begrundelser, analyser og vurderinger ud fra de<br />
givne teorirammer. Den mundtlige del kan tydeliggøre, hvilke sammenhænge<br />
der er mellem det korte skriftlige oplæg, praksis og de beskrevne konkrete<br />
undervisningseksempler.<br />
Der gives én karakter, som bygger på en helhedsvurdering af den praktiske<br />
del og den afsluttende mundtlige del, hvor de to dele indgår med lige vægt.<br />
110
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
KRISTENDOMSKUNDSKAB/RELIGION<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i faget er religioner og sekulære livsanskuelser og deres<br />
fremtrædelsesformer i historie og nutid, anskuet i et fagdidaktisk perspektiv.<br />
MÅL<br />
Målet er at den studerende kvalificerer sig til at varetage og udvikle<br />
undervisning i og med faget i skolen ved at<br />
• tilegne sig forudsætninger for at anvende fagets indhold, metoder samt<br />
undervisnings- og arbejdsformer i undervisningen i faget og i samarbejde med<br />
andre fag,<br />
• udvikle færdighed i at formulere og bearbejde religiøse, filosofiske og<br />
etiske spørgsmål, som er væsentlige for skolens elever og<br />
• udvikle evne til at analysere, vurdere og diskutere udsagn og holdninger<br />
med religiøst og filosofisk grundlag med henblik på at drøfte og begrunde<br />
religionsundervisningens dannelsesopgave i skolen.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
De forskellige fagdidaktiske indholdsområder angiver dimensioner og<br />
aspekter af fagdidaktikken, der behandles i sammenhæng med fagets øvrige<br />
hovedområder.<br />
• Religionsundervisningens forskellige tilgange, herunder narrativ,<br />
eksistentiel og fænomenologisk religionsundervisning.<br />
• Begrundelse, målsætning, planlægning, gennemførelse og evaluering af<br />
undervisning i faget og ud fra faget i tværfaglige sammenhænge. Kriterier for<br />
valg af indhold og anvendelse af forskellige arbejdsformer, herunder praktiskmusiske,<br />
samt undervisningsmidler, herunder IKT.<br />
• Mødet mellem elevernes verden og det faglige stof. Elevforudsætninger for<br />
at arbejde med religiøse, filosofiske og etiske spørgsmål. Det faglige indholds<br />
betydning for børn og unges selvforståelse, kulturelle identitetsdannelse og<br />
tilværelsesopfattelse.<br />
• Begrundelser for skolefaget og dets indhold i historisk perspektiv. Aktuelle<br />
bestemmelser om faget i folkeskolen.<br />
• Samspillet mellem fagdidaktiske og almendidaktiske, pædagogiske og<br />
psykologiske spørgsmål. Fagets bidrag til skolens dannelsesopgave, kultur og<br />
samfund.<br />
Faglige metoder<br />
Religionsfaglige metoder, herunder metoder til analyse og fortolkning af<br />
tekster og andet kildemateriale og til sammenligning af forskellige religioner<br />
og livsanskuelser.<br />
Kristendommens baggrund, tilblivelse og forskellige hovedtanker<br />
111
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• Forskellige kristendomsopfattelser og deres kulturelle og idehistoriske<br />
betydning i dansk, europæisk og internationalt perspektiv.<br />
• Kristendommens forskellige udtryk i fx livsformer, ritualer, symboler og<br />
kunst.<br />
• Nutidige formuleringer af og udtryk for kristendom.<br />
Andre religioner (fortrinsvis nutidige, levende og praktiserede<br />
verdensreligioner)<br />
• Religionernes baggrund, tilblivelse og forskellige hovedtanker.<br />
• Religionernes og deres hovedretningers kulturelle og idehistoriske<br />
betydning i dansk, europæisk og internationalt perspektiv.<br />
• Religionernes forskellige udtryk i fx livsformer, ritualer, symboler og kunst.<br />
• Nutidige formuleringer af og udtryk for religionerne.<br />
Filosofi, religionsfilosofi og etik<br />
• Filosofiske og etiske overvejelser med udgangspunkt i aktuelle spørgsmål,<br />
der vedrører den enkelte, forholdet til medmennesket, til samfundet eller<br />
naturen.<br />
• Filosofi, herunder livsfilosofi og filosofi med børn, de forskellige filosofiske<br />
opfattelsers muligheder og begrænsninger.<br />
• Etik, forskellige etiske positioner, deres muligheder og begrænsninger.<br />
Religionsfilosofi, herunder forskellige opfattelser af religion og forskellige<br />
opfattelser af forholdet mellem religion og modernitet.<br />
Aktuelle religiøse strømninger og andre livsanskuelser<br />
• Forskellige aktuelle strømninger af religiøs og livsanskuelsesmæssig<br />
karakter: indhold, baggrund og udbredelse.<br />
• Religiøse strømningers og andre livsanskuelsers udtryk og betydning i<br />
dansk, europæisk og internationalt perspektiv.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Faget har mulighed for at indgå i samspil med de fleste fag i læreruddannelse<br />
både tematisk og metodisk - det gælder både humanistiske,<br />
naturvidenskabelige og praktisk-musiske fag.<br />
Faget spiller sammen med de pædagogiske fag, hvad angår filosofi,<br />
idehistorie og etik, og kan give et væsentligt bidrag til drøftelse af<br />
dannelsesaspektet og etiske spørgsmål i alle skolefagene.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
1. Religion som alment dannelsesfag<br />
Livstydning<br />
Almenmenneskelige problemstillinger af religiøs, filosofisk og etisk natur,<br />
herunder problemstillingernes historiske baggrund.<br />
112
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Kristendommen<br />
Kristendommens baggrund, tilblivelse og hovedtanker.<br />
Forskellige kristendomsopfattelser og deres betydning i sammenhæng med<br />
udviklingen i europæisk kultur, herunder deres forskellige udtryksformer:<br />
Ritualer, symboler, kunst m.m.<br />
Mødet mellem den af kristendommen prægede danske kultur og mennesker<br />
med en anden religiøs og kulturel baggrund.<br />
Andre religioner<br />
Andre religioner og verdensbilleder.<br />
Deres historie og samtidige udformning samt grundlæggende begreber under<br />
særlig hensyntagen til menneskesyn, forholdet til natur og omverden.<br />
Kulturmødeproblematikken.<br />
Religioners forskellige udtryksformer i ritualer, billedkunst, musik, hverdagsliv<br />
m.m.<br />
Religiøse strømninger af betydning for nutidens livssyn.<br />
Metodelære<br />
Religionsfaglige metoder teoretisk og praktisk med henblik på, at de<br />
studerende skal opnå færdigheder i kritisk at vurdere deres relevans samt<br />
anvendelse af dem.<br />
2. Almen didaktik i faget<br />
Almendidaktikkens forhold til fagdidaktik.<br />
Fagets bidrag til og udbytte af tværfagligt samarbejde.<br />
Kristendoms- og religionsundervisningens historie og status i dansk<br />
skoletradition.<br />
Fagets sigte i skolen.<br />
Overvejelser over samtidens generelle udfordringer af politisk, miljømæssig<br />
og eksistentiel art samt deres relation til indholdet i religionsfaget.<br />
3. Faget i folkeskolen<br />
Baggrundsstof for folkeskolefagets fem centrale kundskabsområder.<br />
Materialer: Eksempler på udbud og vurderingskriterier.<br />
Tværgående emner og problemstillinger.<br />
4. Fagdidaktik<br />
Skoleundervisningens forskellige metodiske tilgange, herunder arbejde med<br />
æstetiske lærerprocesser og IKT.<br />
Elevernes erfaringsbaggrund og eksistensspørgsmål, religiøse opfattelse og<br />
etiske udvikling.<br />
Formidling af religioners selvforståelse.<br />
Religionsfagligheden i tværfagligt samarbejde.<br />
Introduktion til fagets hjælpediscipliner.<br />
Relationen mellem det almendannende niveau, elevernes verden og det<br />
faglige stof.<br />
Kriterier for valg af stof og indhold i skoleundervisningen.<br />
113
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forløb, vil der være<br />
mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret og<br />
godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for, at<br />
den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad 1. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
EKSAMEN I KRISTENDOMSKUNDSKAB/RELIGION<br />
Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftlig opgave (synopse).<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftlig opgave med selvvalgt emne<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i gruppe en kortere skriftlig<br />
opgave på 3-5 normalsider, som inddrager centrale aspekter fra alle fagets<br />
indholdområder.<br />
Den kortere skriftlige opgave skal indeholde emnebegrundelse,<br />
problemformulering, disposition over analyse og perspektivering.<br />
Emnet vælges af den studerende.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til faglærerne i to eksemplarer<br />
onsdag den 4. maj 2007 mellem kl.10-12<br />
114
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige eksamen i linjefaget kristendomskundskab/religion varer 45<br />
minutter inkl. votering.<br />
Den mundtlige prøve former sig som en uddybende samtale med<br />
udgangspunkt i det selvvalgte emne i synopsen.<br />
I bedømmelsen lægges vægt på den studerendes selvstændige<br />
religionsdidaktiske refleksioner.<br />
Karaktergivningen gives på baggrund af den mundtlige præstation.<br />
115
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
MATEMATIK<br />
PRÆAMBEL<br />
Centralt i matematikfaget i læreruddannelsen står samspillet mellem en række<br />
matematiske kompetencer og fagets didaktik.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende<br />
• tilegner sig faglige og fagdidaktiske kompetencer til at kunne begrunde,<br />
planlægge, gennemføre, reflektere over og udvikle matematikundervisning,<br />
• udvikler sine matematiske kompetencer, så der opnås dybde og<br />
sammenhæng i folkeskole-fagets stofområder og<br />
• danner sig et begrundet personligt syn på matematik, matematiklæring og<br />
matematik-undervisning.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Begrebet kompetencer bruges i det følgende som fællesbetegnelse for<br />
kundskaber og færdigheder aktiveret i hensigtsmæssig handling. De nævnte<br />
kompetencer ses som seminariefagets kerne-faglighed. Kompetencerne<br />
udvikles gennem arbejde inden for følgende stofområder: tal og regningsarter,<br />
algebra, geometri, funktioner, sandsynlighedsregning, statistik samt diskret<br />
matematik.<br />
Der er under hver af kompetencerne angivet eksempler på muligt valg af<br />
indhold.<br />
Matematikdidaktiske kompetencer<br />
• Skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling. Aktuelle<br />
bestemmelser om faget i folkeskolen.<br />
• Forskellige former for matematikundervisning på baggrund af forskellige<br />
syn på matematik og læring.<br />
• Fastsættelse af mål, valg af indhold, planlægning, udførelse og evaluering<br />
af afgrænsede undervisningsforløb - så vidt muligt i samspil med<br />
pædagogiske fag og praktik.<br />
• Valg af og udarbejdelse af undervisningsmateriale.<br />
• Tilrettelæggelse af læringsmiljøer med særligt henblik på<br />
undervisningsdifferentiering og forskellige former for formativ evaluering.<br />
Matematisk tankegangs- og ræsonnementskompetence<br />
Forholdet mellem fænomenologisk matematik og abstrakt, deduktiv<br />
matematik:<br />
Erfaring, hypotese, eksperiment, modeksempel; definition, aksiom, sætning,<br />
bevis.<br />
Erfaringer med længere, eksperimentelle og deduktive forløb.<br />
Problembehandlings- og modelleringskompetence<br />
116
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• Strategier og værktøjer til formulering og løsning af matematiske<br />
problemer, fx: specialisering og generalisering, analyse og syntese, skift af<br />
repræsentationsform og brug af relevante hjælpemidler, herunder IT.<br />
• Modelafgrænsning, strukturering, matematisering, oversættelsesprocessen<br />
mellem matematik og virkelighed, modelkritik.<br />
• Aktiv modellering fx i forbindelse med andre linjefag eller med<br />
<strong>”</strong>menneskets samspil med naturen<strong>”</strong>.<br />
• Modellering, herunder simulering, af situationer med usikkerhed og<br />
tilfældighed.<br />
• Tegning som modellering af rummet.<br />
Repræsentationskompetence-, symbol- og formalismekompetence samt<br />
kommunikationskompetence<br />
• Forbindelsen mellem modersmålet (mundtlige/skriftlige udtryk) og<br />
konkrete, grafiske, elektroniske og symbolske repræsentationer af centrale<br />
begreber og sammenhænge i folkeskolens matematikundervisning.<br />
• Valg af hensigtsmæssig repræsentationsform i forhold til modtageren og<br />
konteksten.<br />
• Den særlige rolle symbolsproget og den effektive symbolbehandling spiller<br />
i matematikken.<br />
• Udvalgte problemstillinger i forbindelse med symbolbrug i folkeskolen, fx:<br />
regnealgoritmer, regningsarternes hierarki, introduktion af variabel- og<br />
funktionsbegrebet.<br />
• Faglig og pædagogisk hensigtsmæssig brug af IT og lommeregnere.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Faget har mulighed for at indgå i et samspil med mange af<br />
læreruddannelsens andre fag. Ikke mindst de naturvidenskabelige fag er<br />
afhængige af matematikkens sprog og metoder som værktøj i det faglige<br />
arbejde. Man kan først udvikle modelleringskompetencen i matematikfaget,<br />
hvis der arbejdes med problemstillinger og emner uden for matematikkens<br />
eget univers.<br />
Derudover rummer faget en række didaktiske, pædagogiske, æstetiske og<br />
historiske dimensioner, der skaber samarbejdsmuligheder med de fleste af<br />
læreruddannelsens øvrige fag.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Arbejdet med faget indeholder fire dimensioner.<br />
Emnerne vælges, så de, foruden at være centrale inden for en af de fire<br />
dimensioner, også handler om en eller flere af de andre.<br />
1. dimension: Den matematiske praksis set indefra<br />
a) Matematisk viden<br />
Den studerende arbejder med emner, som er en del af, kan give dybere<br />
117
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
indsigt i eller kan perspektivere folkeskolens matematikundervisning.<br />
b) Matematisk problemløsning<br />
Den studerende arbejder med at erkende, formulere og løse problemer af<br />
matematisk karakter.<br />
c) Matematiske ræsonnementsformer<br />
Den studerende arbejder med forskellige former for matematiske<br />
ræsonnementer og med relationer mellem forklaring og bevisførelse.<br />
2. dimension: Den matematiske praksis set udefra<br />
a) Matematikkens historie<br />
Den studerende arbejder med udviklingen af matematiske emner og begreber<br />
set i kulturelt og historisk perspektiv<br />
b) Matematikkens anvendelse<br />
Den studerende arbejder med matematik i anvendelse, herunder det<br />
matematiske model-begreb.<br />
3. dimension: Matematikkens didaktik<br />
a) Undervisning og læreprocesser<br />
Den studerende arbejder med elevers tilegnelse af matematisk viden og<br />
kunnen og med lærerens rolle i samspil med eleverne. Der arbejdes med<br />
undervisningens organisering,<br />
forskellige former for undervisningstilrettelæggelse og evaluering.<br />
Der arbejdes med forskellige undervisningsmaterialers funktion i<br />
læreprocessen.<br />
I arbejdet inddrages pædagogiske, psykologiske og didaktiske teorier om<br />
læring.<br />
b) Matematikfaget i skolen<br />
Den studerende arbejder med matematikfagets formål, indhold og<br />
udviklingsmuligheder i skolen. I arbejdet inddrages relevante love,<br />
læseplaner, prøvebestemmelser mv.<br />
c) Matematikundervisning i samfundsmæssigt perspektiv<br />
Den studerende arbejder med matematikundervisningens betingelser og<br />
funktioner i samfundsmæssige sammenhænge. Forskellige syn på<br />
matematikundervisning og matematik-fagets rolle i et demokratisk samfund<br />
belyses.<br />
4. dimension: Matematikundervisningens praksis<br />
a) Lærervirksomhed i tilknytning til praktikken<br />
Den studerende planlægger, udfører og evaluerer praktikforløb.<br />
Før, under og efter forløbet arbejder den studerende med at begrunde,<br />
forklare og problematisere undervisningen.<br />
Der lægges vægt på såvel den enkelte elevs læring som på undervisning i<br />
hele klassen.<br />
118
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
b) Udforskning af matematikundervisning i tilknytning til praktikken<br />
Den studerende vælger et særligt interesseområde inden for<br />
undervisning/læring og udforsker dette område i forbindelse med praktikken.<br />
I samspillet mellem praktisk-pædagogisk virksomhed i skolen og teoretisk<br />
arbejde i forbindelse hermed udvikler den studerende viden om<br />
interesseområdet.<br />
c) Projekt<br />
I tilknytning til punkterne a) og b) gennemfører studerende enkeltvis eller i<br />
grupper med højst fire deltagere et projekt om matematikundervisning.<br />
Arbejdet med projektet er selvstudium med vejledning knyttet til.<br />
Der lægges vægt på samspillet mellem teori og praksis i projektet.<br />
Der udarbejdes en længere opgave i forbindelse med projektet, som skal<br />
danne udgangspunkt for samtalen ved eksamen.<br />
Mulighed for afløsning<br />
Dele af undervisningens indhold, dog max 15 %, kan efter aftale mellem<br />
lærer og studerende gøres til genstand for evaluering med bedømmelsen<br />
godkendt/ikke-godkendt, fx i form af aflevering af kort rapport på tre–fem<br />
normalsider, i form af fremlæggelser for holdet eller i form af en skriftlig eller<br />
mundtlig prøve.<br />
For studerende, der på disse betingelser har opnået bedømmelsen godkendt,<br />
udgår det pågældende indhold fra den del af den mundtlige prøve, der er<br />
baseret på lodtrækning.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forløb:<br />
1. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
119
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Længere skriftlig opgave<br />
I tilknytning til <strong>”</strong>Matematikundervisningens praksis<strong>”</strong> (fagets 4. dimension)<br />
gennemfører studerende enkeltvis eller i grupper med højst fire deltagere et<br />
projekt om matematikundervisning, som resulterer i udarbejdelsen af en<br />
længere skriftlig opgave på max. 20 normalsider. Arbejdet med projektet er<br />
selvstudium med vejledning knyttet til. Der lægges vægt på samspillet mellem<br />
teori og praksis i projektet. Den længere skriftlige opgave danner<br />
udgangspunkt for samtalen ved mundtlig eksamen.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i tre eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Matematik er individuel og består består af både en<br />
skriftlig og en mundtlig eksamen.<br />
Der gives særskilt karakter for hver af de to eksamener.<br />
Skriftlig eksamen<br />
Der afholdes centralt stillet skriftlig prøve. Prøven udformes af<br />
Undervisningsministeriet.<br />
48 timer før prøvens afholdelse udleveres et forberedelsesmateriale.<br />
Selve prøven har en varighed af seks timer.<br />
Den skriftlige prøve bedømmes i overensstemmelse med opgaveudvalgets<br />
bedømmelseskriterier.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige prøve indeholder faglige, fagdidaktiske og praktikpædagogiske<br />
aspekter.<br />
Prøven varer som helhed 60 minutter. Der gives en times forberedelsestid.<br />
Prøven er todelt:<br />
a) Mundtlig prøve med baggrund i lodtrækning<br />
Der trækkes et spørgsmål, der berører dimension 1 og mindst en af de øvrige<br />
120
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
dimensioner. Denne delprøve er individuel og varer ca. 30 minutter inkl.<br />
votering.<br />
b) Mundtlig prøve med baggrund i længere skriftlig opgave<br />
En samtale med udgangspunkt i den længere skriftlige opgave. Denne<br />
delprøve varer 30 minutter inkl. votering<br />
I bedømmelsen indgår de to mundtlige delprøver i en samlet vurdering med<br />
lige vægt.<br />
121
MUSIK<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i musikfaget i læreruddannelsen er musikforståelse, musikudøvelse,<br />
musikalsk skaben, musikledelse og musikfagets didaktik. Centralt står de<br />
studerendes udvikling af musikalske færdigheder og forståelse af musik som<br />
undervisningsfag.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig praktisk-musikalske, musikteoretiske,<br />
musikpædagogiske og musikdidaktiske forudsætninger for at virke som<br />
musiklærer i folkeskolen og for at forestå anden musikundervisning og<br />
formidling, samt forudsætninger for at kunne medvirke til fortsat fagligpædagogisk<br />
udvikling af musik som undervisningsfag og som skolefag.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
Undervisningen i fagdidaktik omfatter analyse af og refleksion over den<br />
tænkning og teori, som ligger bag musikpædagogisk virksomhed, og som har<br />
konsekvenser for aktiviteter, handlinger, prioriteringer og valg i forbindelse<br />
med gennemførelse og udvikling af musikundervisning.<br />
Undervisningen behandler<br />
• skolefagets indhold og udvikling samt aktuelle bestemmelser for faget i<br />
skolen,<br />
• teorier om musikalitet og om børns musikalske udvikling samt musik som<br />
dannelsesfag og begrundelser for faget i skolen set i alment dannende<br />
sammenhæng,<br />
• musikpædagogiske idéer og strømninger samt pædagogiske syn på fagets<br />
æstetiske og kulturbærende sider,<br />
• formidling af aktuel musikpædagogisk forskning,<br />
• kriterier for valg af indhold og arbejdsformer i skolens musikundervisning<br />
og<br />
• planlægning, gennemførelse og evaluering af musikundervisning samt<br />
analytisk, reflekterende og praktisk produktivt arbejde med<br />
undervisningsmaterialer i musik.<br />
Egne musikalske udtryksfærdigheder<br />
Individuel undervisning i sang med stemmedannelse, brugsklaver og<br />
hovedinstrument som grundlag for at arbejde med børns musikalske udvikling.<br />
Musikforståelse<br />
Hørelære og musikteori samt analyse og perspektivering af musik som<br />
kunstnerisk, kulturelt, samfundsmæssigt og historisk fænomen indenfor<br />
forskellige genrer, tider og kulturer før og efter år 1900.<br />
122
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Musikudøvelse<br />
Sammenspil, en- og flerstemmig sang og aktiviteter inden for musik og<br />
bevægelse.<br />
Musikalsk skaben<br />
Skabende musikalsk arbejde med satsarbejde, improvisation og komposition.<br />
Musikledelse<br />
Instruktion, ledelse og understøttelse af vokale og instrumentale<br />
musikaktiviteter.<br />
FAGETS SAMSPIL MED DE ØVRIGE FAG I UDDANNELSEN<br />
Musik rummer dimensioner af historisk, sproglig, naturvidenskabelig, kropslig,<br />
kunstnerisk-æstetisk og kulturel art, som giver muligheder for funktionelt<br />
tværgående samarbejde med alle uddannelsens fag. Praktikforløb<br />
planlægges, gennemføres og evalueres som en integreret del af<br />
undervisningen i linjefaget.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Undervisningen på linjefaget Musik omfatter:<br />
Individuel undervisning i:<br />
a) Rytmisk og klassisk sang, stemmedannelse, stemmeteori og<br />
børnestemmer.<br />
b) Brugsklaver. Akkompagnement- og melodispil samt becifringslære.<br />
c) Instrumentalspil på et af de instrumenter, som seminariet har mulighed for<br />
at tilbyde.<br />
Flerstemmig sang og sammenspil<br />
Deltagelse i og ledelse af flerstemmig sang og sammenspil, herunder arbejde<br />
med et alsidigt skolemusikrepertoire.<br />
Fagdidaktik<br />
Pædagogiske, psykologiske og læringsteoretiske aspekter ved<br />
musikundervisning i folkeskolen.<br />
Hørelære<br />
Grundlæggende færdigheder i node-, rytme-, interval-, melodi- og<br />
harmonilære samt aflytning af musik.<br />
Satsarbejde<br />
a) Arrangement.<br />
b) Skabende musikalsk arbejde (SMA).<br />
123
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Musikkundskab<br />
Musikkundskab omfatter bl.a. musikteori, musikhistorie og musikanalyse med<br />
inddragelse af didaktiske overvejelser.<br />
Der arbejdes med fem værker, værkområder, evt. enkeltsatser. Værkerne skal<br />
repræsentere forskellige genrer og stilperioder og adækvate analysemetoder.<br />
Arbejdet med tre af værkerne skal desuden indeholde didaktiske overvejelser<br />
vedrørende undervisning i folkeskolen.<br />
MULIGE AFLØSNINGSFORLØB FOR DELE AF EKSAMEN<br />
Kursus i hørelære<br />
I undervisningen udbydes to intensive hørelæreforløb som annonceres mht.<br />
tidspunkt, varighed og omfang på i god tid på seminariets intranet. I<br />
hørelæreforløbene arbejdes med grundlæggende færdigheder i node, rytme,<br />
interval-, melodi- og harmonilære samt aflytning af musik. Fremmødekrav: 80<br />
%. Arbejdet vurderes internt godkendt/ikke-godkendt.<br />
Afløsningsforløb i musikkundskab og musikteori<br />
I undervisningen udbydes et forløb om musikkundskab, som annonceres i god<br />
tid mht. tidspunkt, varighed og omfang på seminariets intranet. I forløbet<br />
undervises i værker, genrer og stilperioder, og de studerende fremlægger i<br />
grupper en analyse med didaktiske refleksioner af et værk eller en del af et<br />
værk. Fremmødekrav: 80 %. Fremlæggelserne vurderes internt<br />
godkendt/ikke-godkendt.<br />
Tre lærerstillede opgaver om satsarbejde og arrangement<br />
Den studerende kan gennem studieforløbet få godkendt tre lærerstillede<br />
opgaver, som repræsenterer forskellige skolerelevante satstyper. Opgaverne<br />
vurderes samlet godkendt/ikke-godkendt.<br />
Opgaverne er:<br />
1. Tostemmig vokalsats med inddragelse af skolerelevante instrumenter,<br />
herunder blokfløjte og stavspil.<br />
2. Tre-firestemmig vokalsats.<br />
3. Rytmisk sats.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for afløsningsforhold<br />
findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og lærer om<br />
undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister osv. vil<br />
med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Deltagelse i seminariets kor<br />
I forbindelse med musikliniestudiet er deltagelse i seminariets kor i 2 semestre<br />
124
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
obligatorisk. Mødepligtskravet er min. 80 %.<br />
2. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Studerende, der ikke lever op til krav om deltagelse i seminariets kor,<br />
skal udarbejde en skriftlig opgave, som demonstrerer kendskab til arbejdet<br />
med tale- og sangteknik. Opgavens omfang er 12-15 normalsider.<br />
Opgavens emne skal godkendes af seminariets sanglærere, og opgaven<br />
bedømmes godkendt/ikke-godkendt af en af seminariets sanglærere.<br />
Ad 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
Den studerende skal individuelt eller i grupper på højst fire studerende skrive<br />
et kort skriftligt oplæg i form af en synopse på tre-fem normalsider, der<br />
indeholder en redegørelse for teoretiske og praktiske problemstillinger inden<br />
for undervisning i undervisning i musik i folkeskolen.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i tre eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
125
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Eksamen i linjefaget Musik er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer i alt 60 minutter inkl. votering, såfremt alle afløsningsforløb er<br />
gennemført.<br />
Der gives herudover 30 minutters forberedelse med instrument til rådighed til<br />
hver af delprøverne sang, brugsklaver og instrumentalspil.<br />
Eksaminationen indeholder teoretiske og praktiske prøver.<br />
a. Mundtlige prøver med baggrund i sang, arrangement, satsarbejde og<br />
ledelse af flerstemmig sang og sammenspil<br />
Ved prøverne skal den studerende<br />
• fremføre en vokalkomposition efter eget valg<br />
• demonstrere at have tilegnet sig et alsidigt repertoire omfattende 70<br />
sange, viser og salmer (det anbefales at søge lærerens vejledning ved valg af<br />
repertoire)<br />
• fremføre en ikke kendt sang med tekst (sekunda vista)<br />
• opføre en selvkomponeret opgave (SMA), som udføres ved eksamen<br />
• dokumentere sine færdigheder i kor- og/eller ensembleledelse<br />
• fremføre en instrumentalkomposition i sit hovedinstrument efter eget valg<br />
• demonstrere at have tilegnet sig instrumentale færdigheder på<br />
hovedinstrumentet (sekunda vista)<br />
• demonstrere at have tilegnet sig et brugsklaverrepertoire omfattende ti<br />
brugsklaversatser. Censor vælger hvilken sats, der skal fremføres<br />
• demonstrere at have tilegnet sig færdigheder i brugsklaver (sekunda vista).<br />
b. Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
På baggrund af sin synopse skal den studerende individuelt eller i grupper på<br />
op til fire studerende praktisk demonstrere væsentlige forhold omkring<br />
problemstillingen, og redegøre for og diskutere fagdidaktiske aspekter<br />
vedrørende den beskrevne problemstilling<br />
For studerende, der ikke har deltaget i et eller flere af afløsningsforholdene, vil<br />
de pågældene discipliner også indgå i eksamen.<br />
Vilkår for eksamen i forhold til de enkelte forløb ser således ud:<br />
Vedrørende hørelære<br />
Studerende, der ikke har honoreret fremmødekravet, indstilles til en fire timers<br />
bunden skriftlig prøve. Ved den skriftlige prøve skal den studerende<br />
dokumentere kvalifikationer inden for aflytning af musik mht. rytme, baslinje,<br />
harmonik, melodi og voicing. Denne prøve indgår i den samlede vurdering ved<br />
eksamen.<br />
Vedrørende musikkundskab og musikteori<br />
Studerende, der ikke har honoreret fremmødekravet, indstilles til en særskilt<br />
mundtlig prøve i tilknytning til afsluttende mundtlig eksamen i faget.<br />
Til prøven skal den studerende opgive fem værker, værkområder eller<br />
enkeltsatser, som skal repræsentere forskellige genrer og stilperioder. Prøven<br />
126
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
forløber som en samtale med udgangspunkt i et af de fem værker, udvalgt af<br />
censor. Ved prøven skal den studerende dokumentere musikhistorisk,<br />
musikanalytisk og musikteoretisk kendskab med inddragelse af didaktiske<br />
overvejelser. Denne prøve indgår i den samlede vurdering ved eksamen.<br />
Vedrørende satsarbejde og arrangement<br />
Ved manglende godkendelse af en eller flere af de tre opgaver om<br />
satsarbejde, indstilles den studerende til en skriftlig prøve på fire timer i<br />
satsarbejde. Denne prøve indgår i den samlede vurdering ved eksamen.<br />
Der gives en samlet karakter med lige vægtning mellem delprøverne.<br />
FORSØGSORDNING I IMU FOR GUITAR<br />
Undervisningens indhold<br />
Den studerende udvikler sine instrumentale færdigheder gennem arbejdet<br />
med forskellige mindre solo- eller sammenspilsnumre og akkompagnement til<br />
sange. I undervisningen indgår såvel det basalt instrumental-tekniske aspekt<br />
som det teoretiske grundlag for udarbejdelse og udførelse af forskellige<br />
akkompagnementstyper. Sangene hertil forventes at have en sværhedsgrad<br />
som gennemsnittet af sangene fra <strong>”</strong>den blå sangbog<strong>”</strong>. Der arbejdes med<br />
nodespil, akkordlære, akkompagnementsfigurer og improvisationsøvelser.<br />
Eksamen<br />
Forsøget indebærer, at den studerende har mulighed for at vælge mellem to<br />
eksamensformer: Eksamensform A, som er den nuværende eksamensform,<br />
og eksamensform B. Begge eksamensformer er beskrevet nedenfor.<br />
Eksamensform A<br />
a) Fremførelse af en komposition efter den studerendes valg.<br />
b) Fremførelse af en ikke kendt opgave (sekunda vista). Der gives 30<br />
minutters forberedelsestid.<br />
Eksamensform B<br />
a) Fremførelse af 1 af 10 opgivne sange eller satser. Censor vælger fra den<br />
af faglæreren godkendte liste med de opgivne satser.<br />
b) Fremførelse af en ikke kendt opgave (sekunda vista). Der gives 30<br />
minutters forberedelsestid.<br />
En af faglæreren godkendt liste med 10 opgivne satser afleveres den 4. maj.<br />
Heraf fremgår den studerendes valg af eksamensform.<br />
127
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
NATUR/TEKNIK<br />
PRÆAMBEL<br />
Natur/Teknik har som fag sin kerne i brede naturfaglige og<br />
naturfagsdidaktiske spørgsmål/temaer, samt i bevidstheden om naturfaglig<br />
almendannelse. Centralt i faget står natur, livsbetingelser, levevilkår og teknik,<br />
og samspillet herimellem. Natur/Teknik bygger på elementer fra både biologi,<br />
fysik/kemi, geografi og teknik.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
• viden om, hvordan arbejdet med Natur/Teknik i skolen kan bidrage til, at<br />
børn udvikler naturfaglig erkendelse, lyst til udforskning og ansvarlighed over<br />
for miljøet, praktiske færdigheder, kreativitet og evne til samarbejde, samt<br />
opnår handlekompetence,<br />
• viden om, hvordan elever gennem oplevelser, erfaringer og undersøgelser<br />
i omverdenen udvikler tanker, sprog og begreber,<br />
• bred faglig og punktvis dybdegående indsigt i naturfaglige og tekniske<br />
fænomener og<br />
sammenhænge med særlig relevans for skolefaget Natur/Teknik, herunder<br />
menneskets samspil med naturen,<br />
• fortrolighed med naturfaglige undersøgelsesmetoder og<br />
betragtningsmåder samt praktiske og eksperimenterende arbejdsformer og<br />
• evnen til at sætte delelementerne fra de centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder i relation til det at undervise i skolefaget Natur/Teknik.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
• Skolefagets begrundelse, indhold og historiske udvikling. Bestemmelser<br />
om faget i folkeskolen.<br />
• Skolefaget Natur/Teknik i det samlede skolebillede og overvejelser om<br />
progression i faget, herunder sammenhænge med de øvrige naturfag.<br />
• Forholde sig til naturfaglige begreber og konkrete og tankemæssige<br />
modeller i relation til planlægning og gennemførsel af undervisning.<br />
• Kriterier for stofudvælgelse, samt principper for planlægning, gennemførsel<br />
og evaluering af læreprocesser, der tilgodeser naturfaglig almendannelse og<br />
de udviklingsmuligheder, som ligger i faget Natur/Teknik.<br />
• Undervisningsmidler, herunder informations- og kommunikationsteknologi<br />
som et fagligt/pædagogisk værktøj.<br />
Arbejdsmåder og tankegange<br />
I faget arbejder de studerende med at<br />
• iagttage, undersøge, læse, tænke samt foretage praktisk og<br />
eksperimentelt arbejde i laboratoriet og i den omgivende natur,<br />
• gennemføre ekskursioner og feltarbejde samt bygge enkle apparater og<br />
• foretage en risikovurdering i forbindelse med undervisningen og kunne<br />
128
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
handle fornuftigt i forbindelse med uheld.<br />
Emner/temaer<br />
• Materialer, stoffer, fænomener og apparater fra hverdagen.<br />
• Dyr, planter og mikroorganismer, deres livsbetingelser, levesteder og<br />
tilpasninger, samt eksempler på biotoper og biodiversitet.<br />
• Kroppen og dens funktioner, samt menneskets sundhed i relation til livsstil,<br />
levevilkår og livskvalitet.<br />
• Centrale sammenhænge i naturen - som fx energistrømme og<br />
stofkredsløb.<br />
• Den atomare og molekylære verden, solsystemet og verdensrummet.<br />
• Teorier om universets, jordens og livets opståen og udvikling, herunder<br />
verdensbilleder.<br />
• Regionale og globale mønstre - fx. klimazoner og plantebælter, landskaber<br />
og fordeling af land og hav, samt eksempler på forskellige typer af regioner i<br />
vor egen og andre verdensdele.<br />
• Ressourceudnyttelse, teknik, produktion og miljøproblemer i nære og<br />
fjerne samfund - samt relationen til begrebet bæredygtighed; forskellige<br />
natursyn og interessemodsætninger i forhold til naturanvendelse.<br />
• Samfundet og den enkeltes brug af teknik.<br />
• Naturvidenskabelige arbejdsmetoder og modeller som redskab til<br />
produktion af viden og udvikling af erkendelse.<br />
SAMSPIL<br />
Gennem Natur/Tekniks naturvidenskabelige grundspørgsmål bliver<br />
udgangspunktet for faget hovedsageligt tværfagligt. Natur/Tekniks fokus på<br />
emner/temaer frem for fag giver en indre sammenhæng, som både knytter de<br />
enkelte elementer af faget sammen og muliggør samarbejde med<br />
læreruddannelsens øvrige fag.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Undervisningen organiseres i tematiske forløb, som tilsammen dækker fagets<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder.<br />
I hvert tematisk forløb indgår:<br />
Praktisk og eksperimentelt arbejde.<br />
Faglige kurser.<br />
Fagdidaktiske overvejelser.<br />
Vurdering af IKT‟s muligheder.<br />
Ekskursioner.<br />
Arbejde med indholdsplaner for undervisningsforløb, som udmøntes i korte<br />
skriftlige oplæg i form af rapporter og fremlæggelser heraf.<br />
I undervisningen indgår en studieuge af mindst fem dages varighed.<br />
Stoffet som læses i forbindelse med disse aktiviteter indgår i det samlede<br />
129
pensum.<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Mødepligtskursus i sikkerhed og laboratorieteknik<br />
I undervisningen indgår et sikkerheds- og laboratoriekursus på syv lektioner<br />
med mødepligtskrav på 100 %. Der udstedes diplom med oversigt over<br />
kursets indhold.<br />
Gennemført kursus er en forudsætning for at få udleveret nøglekort til<br />
naturfagsområdet, og få adgang til laboratorierne udenfor normal<br />
undervisningstid.<br />
2. Fremlæggelse af mindst fem indholdsplaner for undervisningsforløb<br />
I løbet af studietiden fremlægger den studerende mindst fem indholdsplaner<br />
for undervisningsforløb, hvor praktisk, eksperimentelt arbejde indgår (se<br />
afsnittet materiale til eksamen). Indholdsplanerne fremlægges for holdet, og<br />
fremlæggelserne skal godkendes af læreren.<br />
3. Rapport<br />
I forbindelse med studieugen skal de studerende individuelt eller i grupper<br />
udforme en studieugerapport på tre-fem normalsider, som skal godkendes af<br />
læreren.<br />
4. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Studerende, som ikke opfylder mødepligtskravet til sikkerheds- og<br />
laboratoriekurset, skal deltage i førstkommende kursus med samme indhold<br />
130
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
på et andet hold.<br />
Ad. 2. Ved manglende godkendelse af fremlæggelse af en eller flere<br />
indholdsplaner for undervisningsforløb, må den studerende fremlægge ny<br />
eller bearbejdet udgave af undervisningsoplægget.<br />
Ad. 3. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
udarbejde en ny rapport.<br />
Ad. 4. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg om selvvalgt emne<br />
Den studerende udarbejder individuelt eller i grupper på højst tre studerende<br />
et kort skriftligt oplæg på tre-fem normalsider ud fra et selvvalgt emne. Emnet<br />
skal være naturfagligt bredt, dække flere af linjefagets emner og begrundes i<br />
forhold til linjefagets mål og indhold. Opgaven skal skrives på baggrund af<br />
arbejde i naturen og/eller i laboratoriet samt på baggrund af læst litteratur.<br />
Mindst seks korte skriftlige oplæg i form af rapporter<br />
I løbet af studietiden udarbejder den studerende mindst seks korte skriftlige<br />
oplæg på hver tre–fem normalsider, der indeholder indholdsplaner for<br />
undervisningsforløb, hvor praktisk, eksperimentelt arbejde indgår. I hvert<br />
oplæg integreres stof fra flere af linjefagets Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder, således at indholdsplanerne tilsammen omfatter dem<br />
alle.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
De korte rapporter afleveres i elektronisk form til læreren senest 4. maj i<br />
eksamenssemestret.<br />
Den længere rapportafleveres til studiekontoret i to eksemplarer senest 4.<br />
maj i eksamens-semestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Natur/Teknik er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Eksamen varer 60 minutter inkl. votering.<br />
Prøven er todelt, og hver delprøve varer 30 minutter.<br />
a) Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
Prøven består i en uddybende samtale med udgangspunkt i det selvvalgte<br />
131
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
emne i det korte skriftlige oplæg.<br />
b) Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af rapport<br />
Forud for prøven fortages forhåndslodtrækning blandt de korte oplæg.<br />
Der er 24 timers forberedelsestid forud for denne prøvedel.<br />
Prøven består i en uddybende samtale med udgangspunkt i beskrivelsen af<br />
indholdsplan for undervisningsforløb i det korte skriftlige oplæg.<br />
Den studerende skal demonstrere færdigheder i praktisk eksperimentelt<br />
arbejde.<br />
Der gives én karakter på grundlag af en samlet vurdering af hver af de to<br />
mundtlige præstationer.<br />
132
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
SAMFUNDSFAG<br />
PRÆAMBEL<br />
I faget foretages beskrivelser, analyser og vurderinger af samfundsmæssige<br />
fænomener, herunder konflikter, samarbejde og social integration på<br />
baggrund af samspillet mellem økonomiske, politiske og sociale strukturer og<br />
forskellige aktørers værdi- og interessebaserede handling.<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende tilegner sig<br />
• grundlag for kritisk at kunne beskrive, analysere og vurdere<br />
samfundsforhold, samfunds-konflikter og samfundsforandringer og tage<br />
begrundet stilling til dem og<br />
• forudsætninger for - under anvendelse af faglig og pædagogisk viden - at<br />
kunne målsætte, planlægge, gennemføre og evaluere undervisning i<br />
samfundsfag i folkeskolen og andre områder inden for uddannelsessystemet.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
Fagdidaktik<br />
På baggrund af den studerendes kvalifikationer fra andre fag i<br />
læreruddannelsen arbejdes i fagdidaktikken med<br />
• samfundsfags begrundelse, indhold og historiske udvikling, herunder<br />
bestemmelser om faget i folkeskolen,<br />
• samfundsfags formål belyst gennem forskellige demokratibegreber, -<br />
teorier og dannelsessyn,<br />
• samspillet mellem samfundsfaglige problemstillinger og pædagogiske<br />
synsvinkler,<br />
• kriterier for udvælgelse af forskellige typer stof og undervisningsmaterialer<br />
samt brug af informations- og kommunikationsteknologi,<br />
• principielle metodiske problemstillinger ved undervisning i og anden<br />
formidling af samfundsforhold, samfundskonflikter og samfundsforandringer<br />
og<br />
• planlægning og gennemførelse af udadrettede aktiviteter, herunder<br />
studierejser, institutions- og virksomhedsbesøg.<br />
Samfundsfaglig teori og metode<br />
• Samfundsfilosofi, herunder forskellige forståelsesrammer for modernitet,<br />
senmodernitet og postmodernitet.<br />
• Teorier, begreber og metoder fra politologi, økonomi, sociologi og<br />
international politik.<br />
• Videnskabsteoretiske indfaldsvikler til studiet af samfund.<br />
• Kvantitativ og kvalitativ metode.<br />
Faglige stofområder<br />
• Sociale grupperinger, socialt samspil og kultur.<br />
- Individ og fællesskab.<br />
133
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
- Levevilkår, sociale klasser og livsformer.<br />
- Kultur, normer og værdier.<br />
- Modernitetsbegrebet og andre sociale forståelsesrammer.<br />
- Uddannelse og kommunikation.<br />
• Politiske systemer, demokrati og demokratiske processer.<br />
- Politisk socialisering og politisk deltagelse.<br />
- Statsbegrebet, politiske regimer og politiske institutioner.<br />
- Politiske ideologier.<br />
- Menneskerettigheder.<br />
- Sekundær værdifordeling.<br />
- Velfærdsstater og velfærdssamfund.<br />
• Økonomiske systemer, udviklingstendenser og interesser.<br />
- Global, national og personlig økonomi.<br />
- Produktion og forbrug.<br />
- Primær værdifordeling.<br />
- Teknologisk udvikling.<br />
- Arbejdsmarkedsforhold.<br />
- Økonomisk politik.<br />
• Internationale forhold i globalt perspektiv.<br />
- Internationale aktører.<br />
- Sikkerhedspolitiske problemer.<br />
- Danmarks og Europas placering i verden.<br />
- Global udvikling og uligheder.<br />
- Globalisering og globalisering.<br />
• Samfund og naturgrundlag.<br />
- Ressourcer, energi og energiforbrug.<br />
- Produktions og forbrugsmønstres miljøeffekter.<br />
- Forskellige natursyn.<br />
- Bæredygtig udvikling.<br />
SAMSPIL MED UDDANNELSENS ØVRIGE FAG<br />
Faget har teoretiske, filosofiske og metodiske berøringsflader til Skolen i<br />
Samfundet, Pædagogik, Psykologi samt en række linjefag. Det kan tillige<br />
spille en særlig perspektiverende rolle i tværfaglige sammenhænge, herunder<br />
i forbindelse med projektforløb, ved at bidrage med kontekst for andre fags<br />
problemstillinger.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
INDHOLD<br />
Indholdet i faget er de Centrale kundskabs- og færdighedsområder<br />
vedrørende<br />
134
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• teorier og metoder<br />
• faglige genstandsområder<br />
• didaktik og formidling<br />
Tilrettelæggelse<br />
Undervisningen veksler mellem fælles projekter og kortere kurser. Der vælges<br />
så vidt muligt en problemorienteret og projektorganiseret arbejdsform. Der<br />
lægges vægt på, at projekter omfatter såvel sociologiske, politiske og<br />
økonomiske problemstillinger og indholdsmæssigt dækker alle niveauer fra<br />
sociale grupper over lokalsamfund og nationalstater til regionalt og globalt<br />
samarbejde og konflikter.<br />
De korte kurser vælges således, at de belyser videnskabsteoretiske,<br />
metodiske og fagdidaktiske problemstillinger og endvidere tilgodeser de<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder, der ikke er tilstrækkeligt<br />
repræsenteret i de fælles emner.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Tre rapporter<br />
Den studerende udarbejder i forbindelse med undervisningen individuelt eller i<br />
grupper på højst tre studerende i alt tre rapporter i forlængelse af tre af<br />
holdets valgte emner. Den ene rapport skal overvejende være fagdidaktisk.<br />
Omfanget skal være 10–12 normalsider for en studerende, 12–16 normalsider<br />
for en gruppe på to studerende og 16–20 normalsider for en gruppe på tre<br />
studerede.<br />
Det er en forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen, at<br />
rapporteringerne er godkendt af læreren.<br />
2. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til.<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
135
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad 1. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse må den studerende<br />
aflevere en ny eller bearbejdet udgave.<br />
Ad 2. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg i form af synopse<br />
De studerende udarbejder individuelt eller i grupper med højst tre studerende<br />
et kort skriftligt oplæg i form af synopse på tre–fem normalsider over et<br />
selvvalgt emne. Emnet må ikke ligge inden for de problemstillinger, der er<br />
behandlet i rapporterne.<br />
Den studerende kan ved henvendelse til læreren sikre sig, at det valgte emne<br />
ikke ligger inden for de problemstillinger, der er behandlet i rapporterne.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Samfundsfag er individuel.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige prøve er todelt. Der gives 1 times forberedelse forud for<br />
prøven.<br />
a. Mundtlig prøve med baggrund i lodtrækning<br />
Spørgsmål gives ved lodtrækning. Den studerende trækker et spørgsmål<br />
inden for de fællesbehandlede emner. Denne delprøve varer 30 minutter inkl.<br />
votering.<br />
b. Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg i form af<br />
synopse.<br />
Den studerendes fremlæggelse og diskussion af det selvvalgte emne med<br />
udgangspunkt i den udarbejdede synopse. Denne delprøve varer 30 minutter<br />
inkl. votering.<br />
Ved karaktergivningen lægges vægt på, at den studerende anlægger en<br />
samfundsfaglig synsvinkel på såvel det lodtruktne som selvvalgte emne, dvs.<br />
at den studerende analyserer og vurderer ved hjælp af samfundsfaglige<br />
136
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
begreber, teorier og metoder.<br />
Der gives en samlet karakter for den mundtlige prøve, hvor den mundtlige<br />
fremlæggelse i hver delprøve vægtes lige.<br />
137
TYSK<br />
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRÆAMBEL<br />
Forberedelse til lærervirksomhed i tysk som fremmedsprog er fagets kerne.<br />
Stofområder er sprog og kultur, sprogbrug, sprogtilegnelse og formidling, som<br />
integreres til et helhedssyn.<br />
Stofområder behandles overordnet i et fagdidaktisk perspektiv med en<br />
dannelses- og en professionsrettet indfaldsvinkel.<br />
MÅL<br />
Målet er at den studerende tilegner sig<br />
• kvalifikationer til at undervise i tysk som fremmedsprog,<br />
• færdigheder i at begrunde, planlægge, gennemføre og evaluere<br />
tyskundervisning på med<br />
• undervisningsplanlægning, undervisningsmetoder, undervisningsmedier,<br />
progression og evalueringsformer og<br />
• læringsbetingelser og -forudsætninger.<br />
Kombinerede kommunikative færdigheder<br />
De studerende opnår personlige færdigheder i at bruge tysk hensigtsmæssigt,<br />
når de læser, lytter, taler og skriver.<br />
Sprog, sprogbrug og sprogtilegnelse<br />
De studerende arbejder med<br />
• viden om sprogets form og funktion,<br />
• indsigt i sprogbrugsregler,<br />
• viden om tekstgrammatik og pædagogiske grammatikker samt<br />
• indsigt i sprogtilegnelsesmodeller.<br />
Kulturformidling<br />
I arbejdet indgår<br />
• væsentlige sider af kultur- og samfundsforhold i de tysktalende lande i et<br />
historisk perspektiv med hovedvægten på Tyskland,<br />
• viden om litteraturens rolle i forbindelsen med kulturformidling og<br />
• viden om kulturmøders betydning for fremmed og egen forståelse.<br />
FAGETS SAMSPIL MED DE ØVRIGE FAG I LÆRERUDDANNELSEN<br />
I samspil med de pædagogisk-psykologiske fag kan tysk indgå i tværfaglige<br />
projekter, der behandler formidlings- og læringsdimensioner.<br />
I samspil med de andre sprogfag kan tysk samarbejde om sprogdidaktiske<br />
problemstillinger, i samspil med de praktiskmusiske fag om den praktiskmusiske<br />
dimension. Den kulturformidlende dimension giver muligheder for at<br />
arbejde tværfagligt ud fra forskellige faglige indfaldsvinkler.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
138
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
INDHOLD<br />
I uddannelsesforløbet integreres fagets indholdsområder på en sådan måde,<br />
at der i videst muligt omfang anlægges en helhedsbetragtning på kultur- og<br />
samfundsforhold, sprog, sprogtilegnelse og sprogformidling. Arbejdet med<br />
fagdidaktiske problemstillinger skal være gennemgående i alle linjefagets<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder og tages op sammen med det<br />
faglige indhold. Dermed understreges, at det interkulturelle aspekt og<br />
forberedelsen til lærervirksomhed i tysk som fremmedsprog er fagets kerne.<br />
Undervisningsindholdet udvælges i overensstemmelse med<br />
læreruddannelsesbekendtgørelsens<br />
§ 14, bilag 24 og på en sådan måde, at<br />
• kravene i bekendtgørelsen opfyldes,<br />
• de studerende får mulighed for at opfylde fagets mål og<br />
• de studerende får mulighed for at arbejde med fagets Centrale kundskabs-<br />
og færdighedsområder<br />
De studerende tilbydes et studieophold af en uges varighed i et tysksproget<br />
land planlagt og gennemført af holdet i samarbejde med læreren. Dette<br />
betragtes som omlagt undervisning.<br />
OBLIGATORISKE FORHOLD<br />
For at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen, skal der inden den<br />
1. april i eksamenssemestret foreligge dokumenteret godkendt deltagelse i<br />
følgende obligatoriske forhold:<br />
1. Tre semesteropgaver<br />
- To opgaver om væsentlige sider af kultur- og samfundsforhold<br />
Opgaverne skrives på basis af fiktive og ikke-fiktive tekster, omfanget er otte–<br />
ti normalsider, og opgaverne skal skrives på tysk.<br />
- En semesteropgave inden for sprogfærdighed og sprogtilegnelse.<br />
Omfanget er otte–ti normalsider og kan skrives på enten dansk eller tysk. Hvis<br />
opgaven skrives på dansk, skal den forsynes med et resumé på tysk.<br />
2. Afløsningskursus i fonetik<br />
Der kan afholdes afløsningsforløb i fonetik, hvis holdet ønsker det. For<br />
studerende, der har gennemført afløsningskursus, udgår fonetik ved den<br />
mundtlige eksamen. Mødepligtskrav: min. 80 %<br />
3. Mappetekst<br />
Den studerende skriver individuelt eller i grupper en mappetekst på tre–fem<br />
normalsider i tilknytning til det mødested, som linjefaget i kraft af<br />
søjlestrukturen er organiseret i forhold til. Mappeteksten kan skrives på enten<br />
dansk eller tysk. Hvis opgaven skrives på dansk, skal den forsynes med et<br />
resumé på tysk.<br />
139
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Se nærmere bestemmelser for mødesteder og mappetekster andetsteds i<br />
studieordningen.<br />
Mere information om retningslinjer og bestemmelser for de obligatoriske<br />
forhold findes på seminariets intranet. Uddybende aftaler mellem hold og<br />
lærer om undervisningens indhold, afløsningsforløb, interne afleveringsfrister<br />
osv. vil med passende frister blive meldt ud på seminariets intranet.<br />
GENINDSTILLING<br />
For studerende, der ikke har kunnet deltage i obligatoriske forhold, vil der<br />
være mulighed for genindstilling. Genindstillinger skal foreligge dokumenteret<br />
og godkendt inden den 1. april i eksamenssemestret som forudsætning for,<br />
at den studerende kan deltage i afsluttende eksamen i faget. Vilkår for<br />
genindstilling for de enkelte forløb ser således ud:<br />
Ad. 1. Ved manglende udfærdigelse eller godkendelse af semesteropgaver<br />
må den studerende aflevere ny eller bearbejdet udgave.<br />
Ad. 2. Kursus i fonetik er afløsning for eksamen i fonetik. Ved genindstilling<br />
erstattes forløbet af en prøve i sammenhæng med den mundtlige eksamen.<br />
Ad. 3. Ved manglende aflevering eller godkendelse skal den studerende<br />
aflevere ny eller bearbejdet mappetekst.<br />
MATERIALE TIL MUNDTLIG EKSAMEN<br />
Kort skriftligt oplæg med selvvalgt emne<br />
Den studerende vælger individuelt et selvvalgt emne. Emnet kan tage<br />
udgangspunkt i både fiktive og ikke-fiktive tekster, ligesom der kan tages<br />
udgangspunkt i andre teksttyper. Det korte skriftlige oplæg skal indeholde<br />
temabeskrivelse, faglige og fagdidaktiske synsvinkler samt en litteraturliste.<br />
Det korte skriftlige oplæg skal skrives på tysk og have et omfang på tre–fem<br />
normalsider.<br />
Nærmere retningslinjer for materiale til mundtlig eksamen findes på<br />
seminariets intranet.<br />
Materiale til mundtlig eksamen afleveres til studiekontoret i to eksemplarer<br />
senest 4. maj i eksamenssemestret.<br />
EKSAMEN<br />
Eksamen i linjefaget Tysk er individuel og består af både en skriftlig og en<br />
mundtlig eksamen.<br />
Der gives særskilt karakter for hver af de to eksamener.<br />
Skriftlig eksamen<br />
140
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Der afholdes centralt stillet skriftlig prøve. Prøven udformes af<br />
Undervisningsministeriet.<br />
24 timer før prøvens afholdelse udleveres et forberedelsesmateriale.<br />
Selve prøven har en varighed af seks timer.<br />
Den skriftlige prøve bedømmes i overensstemmelse med opgaveudvalgets<br />
bedømmelseskriterier.<br />
Mundtlig eksamen<br />
Den mundtlige prøve er todelt.<br />
Den samlede prøvetid er 60 minutter med ca. 30 minutter til hver delprøve.<br />
Der er 60 minutters forberedelse.<br />
a. Mundtlig prøve med baggrund i kort skriftligt oplæg<br />
Den studerende fremlægger og diskuterer på tysk det selvvalgte emne med<br />
udgangspunkt i det korte skriftlige oplæg.<br />
b. Mundtlig prøve med baggrund i elevproduceret tekst<br />
Den studerende analyserer og vurderer på dansk en elevproduceret tekst<br />
med særlig fokus på fremhævede områder. Fremlæggelsen skal demonstrere<br />
indsigt i sprog og sprogtilegnelse samt indsigt i moderne metoder til<br />
pædagogisk formidling af fokusområdet.<br />
Studerende, som ikke har afløst fonetik, prøves tillige på dansk i fonetik.<br />
Ved vurderingen lægges vægt på den studerendes faglige og fagdidaktisk<br />
indsigt, indsigt i sprog og sprogtilegnelse samt indsigt i metoder til<br />
pædagogisk formidling af fokusområdet, endvidere vægtes den studerendes<br />
kommunikative kompetence.<br />
Ved bedømmelsen vægtes de to delprøver lige.<br />
141
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
TILBUDSPLIGTIGE KURSER<br />
§ 12. Seminariet skal tilbyde den studerende et kursus inden for det<br />
praktiskmusiske fagområde, et kursus, der tager sigte på undervisning af børn<br />
i de første år i skolen, og et kursus, der tager sigte på undervisning af børn<br />
med særlige behov. Seminariet skal desuden tilbyde studerende, der vælger<br />
Matematik, men ikke Dansk, et kursus i skrivning og retorik.<br />
Stk. 2. Seminariet kan tilbyde den studerende kurser i undervisning af voksne<br />
og i andre emner og aktiviteter, der peger mod lærernes arbejdsområder.<br />
Stk. 3. Det er en forudsætning for udstedelse af bevis, at den studerende har<br />
deltaget aktivt i kurset.<br />
§ 13. Seminariet kan tilbyde de studerende svømmelæreruddannelse i<br />
henhold til bekendtgørelsen herom, samt deltagelse i korsang og sammenspil.<br />
142
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
PRAKTISK-MUSISK FAGOMRÅDE<br />
Seminariet har valgt at gøre dette område obligatorisk for alle studerende,<br />
se under tværfaglige forløb.<br />
143
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
UNDERVISNING AF BØRN I DE FØRSTE ÅR I SKOLEN<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende på baggrund af sin viden fra de pædagogiske fag<br />
og linjefagene tilegner sig særlige forudsætninger for at varetage lærerens<br />
opgaver i de første år i skolen.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
• Mindre børns vilkår og udvikling, leg og læring samt<br />
personlighedsdannelse.<br />
• Praktiske og æstetiske læreprocessers betydning for børns udvikling.<br />
• Om børns sprog og begrebsdannelse ved skolestarten, herunder<br />
betydningen af opvækst under forskellige kulturelle og sproglige betingelser.<br />
• Læseprocesser og læseindlæring.<br />
• Skolestarten, differentiering af undervisningen samt fag- og<br />
lærersamarbejde.<br />
• Lærerens og skolens samarbejde med hjemmet, og samarbejde mellem<br />
lærere, børnehave-klasseledere og skolefritidsordningens personale om<br />
samordning af indsatsen i skolestarten.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
Kursets forskellige indholdsområder bestemt i mål og Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder angiver de elementer, den studerende forventes at<br />
studere.<br />
Kurset organiseres med udgangspunkt i et dobbeltteam på 2. årgang, som<br />
tilrettelægger endelige rammer og vilkår for kurset. Kurset består af tre faser –<br />
en fælles introduktionsfase, en fase hvor der arbejdes i studiegrupper og<br />
gives vejledning, og endelig en fremlæggelsesfase på holdet.<br />
INDHOLD<br />
Med udgangspunkt i den store spredning der er i seksårs barnets kognitive,<br />
følelsesmæssige og sproglige udvikling, sættes der fokus på aldersgruppens<br />
særlige fælles kendetegn i relation til læreprocesser. Det sansende, aktive,<br />
eksperimenterende, handlende og tænkende barns behov for forskellige<br />
organiseringsmuligheder af læringsrum behandles. Sprogets udvikling<br />
gennem begrebsdannelse mellem hverdagserfaringer og mere<br />
<strong>”</strong>videnskabelige<strong>”</strong> begreber behandles i relation til barnets møde med læse og<br />
skriftkulturen i indskolingen.<br />
Samarbejde med undervisere fra folkeskolen kan etableres for at informere<br />
om aktuelle praktiske løsninger på nyere pædagogiske udfordringer i<br />
indskolingen. I forbindelse med kurset kan de studerende observere elever i<br />
indskolingen.<br />
Kurset afsluttes med gruppefremlæggelser med udgangspunkt i fagenes<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder i indskolingen og med en for<br />
144
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
indskolingen eksemplarisk organisationsform. Fremlæggelsen skal indeholde<br />
teoretiske overvejelser, vise eksempler på praksis samt indeholde en skriftlig<br />
forældreinformation. I forbindelse med fremlæggelserne modtager grupperne<br />
respons fra medstuderende og vejleder.<br />
Påtegning af godkendt kursus på den studerendes lærereksamesbevis<br />
forudsætter 80 % fremmøde samt dokumentation for behandling af de i<br />
Centrale kundskabs- og færdighedsområder nævnte indholdsområder vist<br />
gennem fremlæggelsen.<br />
145
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
UNDERVISNING AF BØRN MED SÆRLIGE BEHOV<br />
MÅL<br />
Målet er, at den studerende på baggrund af sin viden fra de pædagogiske fag<br />
og linjefagene tilegner sig særlige forudsætninger for at varetage undervisning<br />
og andre pædagogiske aktiviteter, der imødekommer de særlige behov, børn<br />
kan have eller kan erhverve, og at forebygge og afhjælpe vanskeligheder,<br />
som udspringer af disse behov.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
• Normer og normdannelse.<br />
• Kulturelle og sociale forholds betydning for børns udvikling, herunder<br />
opvækst under forskellige kulturelle og sproglige betingelser.<br />
• Betydningen af problemer i forbindelse med børns fysiske, intellektuelle og<br />
emotionelle og sproglige udvikling.<br />
• Læringsmuligheder og -problemer i skolen og disses sammenhæng med<br />
barnets livsforhold.<br />
• Anvendelse af varierede undervisnings- og arbejdsformer og andre former<br />
for undervisningsdifferentiering, specialundervisning og anden<br />
specialpædagogisk bistand.<br />
• Lærerens samarbejde med elever, forældre, kolleger, ledelse samt<br />
pædagogisk-psykologisk rådgivning og myndigheder uden for skolen.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
Ikke alle børn i folkeskolen har forudsætninger for at leve op til de krav af<br />
såvel faglig, social og følelsesmæssig art, som det at gå i skole stiller. Ej<br />
heller er skolen altid i stand til at møde alle børn med deres forskellige<br />
forudsætninger.<br />
Vi skal i dette kursus beskæftige os med de virkemidler som lærere, skole og<br />
samfund har til rådighed for at kunne opfylde netop disse børns behov.<br />
INDHOLD<br />
Der arbejdes med udvalgte temaer og problemstillinger, hvor indhold,<br />
begreber og perspektiver fra kursets Centrale kundskabs- og<br />
færdighedsområder indgår i samspil med de studerendes iagttagelser,<br />
erfaringer, viden og forestillinger.<br />
Der lægges vægt på, at den studerende arbejder med betydningen af<br />
samspillet mellem barnets, lærerens og skolekulturens forskellige<br />
forudsætninger, muligheder og potentialer.<br />
Den studerende skal nå frem til en begrundet stillingtagen til<br />
• Konkrete handlemuligheder i forholdet mellem enhed og differentiering i<br />
skolen<br />
• Forebyggende, hensyntagende og kompenserende aspekter af<br />
undervisningen samt til<br />
146
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• De lærerkompetencer, den studerende har særlig brug for at udvikle.<br />
TEMAER OG PROBLEMSTILLINGER<br />
• Normalitet, forskellighed og anderledeshed<br />
• Opvækstbetingelser og udviklingsmuligheder<br />
• Den sociale arv<br />
• Mødet mellem barn og skole<br />
• Lærerpersonlighed og relationskompetence<br />
• Institutionaliseringens betydning<br />
• Almenundervisningens muligheder<br />
• Inklusion, integration og segregation<br />
• Diagnosekategorier<br />
• Specialpædagogiske foranstaltninger - lovgrundlaget<br />
• Lærerens samarbejde med brugere og rekvirenter<br />
• PPR (Pædagogisk-psykologisk rådgivning)<br />
FORM<br />
Til støtte for de studerendes forståelse af kursets mål og indhold gives en<br />
introducerende og problematiserende undervisning med henvisning til<br />
obligatorisk faglitteratur og andre kilder.<br />
På baggrund af egne iagttagelser udarbejder den studerende en case, der<br />
fremlægges i mindre grupper med henblik på respons og refleksion. Herefter<br />
skriver den studerende et notat på tre-fem sider med refleksioner over det<br />
gennemførte forløb. Notatet bedømmes af læreren med godkendt/ikkegodkendt.<br />
Bedømmelsen godkendt er en forudsætning for, at kurset er gennemført.<br />
Studerende, der har gennemført kurset, vil få dette påtegnet<br />
lærereksamensbeviset.<br />
147
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
SKRIVNING OG RETORIK<br />
(Tilbudspligtigt kursus i skrivning og retorik for studerende, der vælger<br />
matematik, men ikke dansk).<br />
PRÆAMBEL<br />
Kernen i kurset er udvikling af almene professionsrettede kompetencer inden<br />
for skrivning og retorik, som grundlag for al lærervirksomhed.<br />
SKRIVNING<br />
Målet er<br />
• at den studerende tilegner sig basale skrivefærdigheder og kan anvende<br />
disse i den daglige kommunikation og undervisning samt<br />
• at den studerende bliver i stand til at vejlede børn i skrivning og medvirke i<br />
tværfaglige forløb i folkeskolen, hvor skrivning indgår.<br />
CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
De studerende skal tilegne sig viden om<br />
• skriftens kulturhistorie,<br />
• håndskrift og håndskrivningsprocessen, herunder skrivevanskeligheder, og<br />
• ergonomiske forhold ved håndskrivning og computerskrivning.<br />
De studerende skal tilegne sig professionsrettede færdigheder i<br />
• at skrive de basale håndskriftformer, herunder tal og tegn,<br />
• at udarbejde hensigtsmæssigt layout i håndskrevne såvel som<br />
computerskrevne tekster og<br />
• at kunne analysere og vurdere børneskrift og vejlede barnet i<br />
hensigtsmæssig håndskrivning og computerskrivning.<br />
RETORIK<br />
Målet er<br />
• at den studerende opnår viden om retorik og færdighed i mundtlig<br />
formidling, og<br />
• tilegner sig forudsætninger for at vurdere børns talesprog.<br />
DE CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER<br />
De studerende skal tilegne sig viden om<br />
• retorikkens og mundtlighedens genrer og argumentationsanalyse,<br />
• samspillet mellem tale og kropssprog,<br />
• stemme og stemmevanskeligheder samt<br />
• børns sproglige og talemæssige dysfunktioner.<br />
De studerende skal tilegne sig professionsrettede færdigheder i<br />
148
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• at læse op og fortælle i en tolkende og stilrigtig fremførelse,<br />
• at fremlægge mundtlige oplæg og<br />
• at observere børns talesprog med henblik på visitering.<br />
LOKALE BESTEMMELSER<br />
Kernen i kurset er udvikling af almene professionsrettede kompetencer inden<br />
for skrivning og retorik som grundlag for al lærervirksomhed. Der arbejdes<br />
med:<br />
- Retorikkens og mundtlighedens genrer og teknikker samt<br />
argumentationsanalyse<br />
- Samspillet mellem tale og kropssprog<br />
- Fortælling og oplæsning<br />
- Mundtlighed i undervisningen<br />
- Stemmens funktioner og dysfunktioner<br />
- Skrivning af modelskrifter (trykbogstaver, grundskrift)<br />
- Børns skriveudvikling og skriftens historie<br />
- Layout, tavleskrift, ergonomi.<br />
Påtegning af godkendt kursus på den studerendes lærereksamesbevis<br />
forudsætter 80 % fremmøde.<br />
FORLØB<br />
Introduktion til retorik og mundtlighed<br />
Hvad er retorik? Fokus på forskellige mundtlige kommunikationssituationer og<br />
forskelle mellem tale og skrift.<br />
Om forberedelse af mundtlig formidling<br />
Disponering, argumentation og appelformer.<br />
Fremførelser af korte faglige indlæg og arbejde med konstruktiv respons<br />
Oplæsning<br />
Stemme og kropssprog, oplæsningsøvelser.<br />
Gæsteoplæg om stemmens funktioner og dysfunktioner (medbring noget du<br />
kan lide at læse op).<br />
Introduktion til fortælleaften<br />
Fortælleaften<br />
Handlende mundtlighed og flerstemmige klasserum<br />
Om mundtligheden i undervisningen.<br />
Skrivning<br />
1. Skrivehåndværket. Modelskrift: trykbogstaver.<br />
2. Skriveudvikling, skrivning og læsning.<br />
1. Layout.<br />
2. Mere om skrivehåndværket. Modelskrift: grundskrift, ergonomi.<br />
149
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
1. Skrivning som kulturteknik, skrivning og identitet, skrivning og<br />
tekstbehandling (IT).<br />
2. Lærerens skrivning i fag: Alle forbereder at skrive en tekst på papir og/eller<br />
tavle som kan indgå som en del det valgte fags skrivning for læreren. Denne<br />
tekst skal have respons fra andre på holdet og fungerer som en <strong>”</strong>skriveprøve<strong>”</strong>.<br />
150
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
FRIVILLIG UNDERVISNING<br />
Forud for hvert studieår træffes der i samråd med Seminarierådet beslutning<br />
om, hvilke frivillige kurser der udbydes i det kommende studieår.<br />
Frivillige kurser vil fremgå af seminariets intranet og hjemmeside.<br />
151
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
GENERELLE BESTEMMELSER FOR UDDANNELSEN<br />
DELTAGELSESPLIGTEN<br />
Bekendtgørelsen foreskriver i §11, at den studerende har pligt til at deltage i<br />
undervisningen, som den tilrettelægges af seminariet i studieordningen.<br />
Seminariet har valgt at registrere den studerendes deltagelse i uddannelsen i<br />
forbindelse med følgende elementer i studieordningen:<br />
Mødesteder<br />
Der etableres i alt fire mødesteder mellem fag- og almendidaktik, dvs. et<br />
mødested på hver årgang. Mødet mellem den faglige og den didaktiske<br />
tænkning er central i holdets drøftelser af den aktuelle problemstilling, og det<br />
fordrer samtale mellem de studerende. På 1. årgang vil denne drøftelse<br />
befordres af henholdsvis linjefag og faget Pædaggik, på 2. årgang af linjefag<br />
og faget Almen Didaktik. På 3. og 4. årgang vil holdet i samarbejde med en<br />
linjefagslærer i højere grad selv være ansvarlig for at fastholde mødet mellem<br />
fagene i samtalen. I tilknytning til hvert mødested skal den studerende skrive<br />
en mappetekst, som det konkrete udtryk for opfyldelse af seminariets<br />
bestemmelser af mødepligten.<br />
På 1. årgang organiseres mødestedet af læreren i 1. linjefag og læreren i<br />
Pædagogik, på 2. årgang af læreren i 2. linjefag og læreren i Almen Didaktik,<br />
og det er en forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen i de<br />
involverede fag, at mappeteksten godkendes af den studerendes lærere i de<br />
nævnte fag.<br />
På 3. og 4. årgang organiseres mødestederne af læreren i henholdsvis 3. og<br />
4. linjefag alene, og det er en forudsætning for deltagelse i afsluttende<br />
eksamen i de involverede linjefag, at mappeteksten godkendes.<br />
(Se studieordningens afsnit om mødesteder).<br />
Tværfaglige forløb<br />
De tværfaglige forløb afsluttes med et produkt, fx en fremlæggelse eller en<br />
fremvisning. Det er en forudsætning for udstedelse af lærereksamensbevis, at<br />
den studerende har fået godkendt sin deltagelse i disse forløb senest 1. april<br />
i det afsluttende eksamenssemester.<br />
(Se studieordningen for hvert af de tværfaglige forløb, og herunder regler for<br />
genindstilling).<br />
Obligatoriske forhold<br />
I de obligatoriske fag og i linjefagene er der i studieordningen foreskrevet en<br />
række obligatoriske forhold, fx mødepligtsforløb, skriftlige opgaver eller andre<br />
arbejder, som indgår i seminariets bestemmelser for deltagelsespligten. Det er<br />
en forudsætning for deltagelse i afsluttende eksamen i hvert fag, at den<br />
152
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
studerende har afviklet sin deltagelse i disse obligatoriske forhold med<br />
tilfredsstillende resultat. Sidste frist for aflevering af skriftlige produkter i<br />
tilknytning til obligatoriske forhold er 1. april i det pågældende fags<br />
eksamenssemester.<br />
(Se studieordningen for hvert fag, og herunder regler for genindstilling).<br />
Ønsker holdet og læreren at afvikle de obligatoriske forhold på anden vis (fx i<br />
form af sammenlægning af flere opgaver), kan der efter ansøgning til ledelsen<br />
gives dispensation.<br />
SANKTIONER I FORBINDELSE MED MANGLENDE OPFYLDELSE AF<br />
DELTAGELSESPLIGTEN<br />
For studerende, der ikke har gennemført studieelementer, som indgår i<br />
seminariets registrering af deltagelsespligten, henvises til de regler for<br />
genindstilling, som er beskrevet i de relevante afsnit i studieordningen.<br />
Hvis den studerende ikke på denne måde indhenter det forsømte, træffer<br />
rektor på baggrund af en samtale med den studerende og de involverede<br />
lærere afgørelse om, hvorledes deltagelses-pligten kan opfyldes, fx ved at gå<br />
dele af uddannelsen eller et helt studieår om.<br />
Hvis rektor ud fra lærernes vurdering skønner, at det på grund af<br />
forsømmelsernes omfang er uholdbart at etablere et sammenhængende<br />
studieforløb, og hvis den studerende trods skriftlig advarsel fra rektor ikke<br />
tager initiativ til at genoprette studieforløbet, kan rektor på eget eller de<br />
involverede læreres initiativ bortvise den studerende fra seminariet.<br />
RETNINGSLINJER VEDRØRENDE PRØVER OG AFSLUTTENDE<br />
EKSAMEN I FAGENE<br />
De overordnede regler for de afsluttende eksamener i læreruddannelsen er<br />
beskrevet i Bekendtgørelse om prøver og eksamener i erhvervsrettede<br />
uddannelser (BEK nr. 356 19/05/2005) samt i Bekendtgørelse om ændring<br />
bekendtgørelse om prøver og eksamener i erhvervsrettede uddannelser<br />
(BEK nr. 753 26/07/2005)<br />
I dette afsnit gives der en oversigt over de lokalt fastsatte retningslinjer samt<br />
henvisning til visse centralt fastsatte bestemmelser.<br />
PRØVEFORMER OG BEDØMMELSE<br />
LOKALT BESTEMTE MUNDTLIGE, SKRIFTLIGE ELLER PRAKTISKE<br />
EKSAMENER ELLER KOMBINATIONER HERAF<br />
Lokalt bestemte eksamener kan tage udgangspunkt i et skriftligt arbejde, et<br />
praktisk arbejde eller et lodtrukkent spørgsmål. Materialer til brug ved<br />
mundtlig eksamen er omtalt under hvert enkelt fag i studieordningen.<br />
Eksamen foregår individuel eller i grupper (se de enkelte fag).<br />
153
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Eksaminationstiden fremgår af eksamensbestemmelserne for de enkelte fag.<br />
Den afsluttende bedømmelse er en helhedsvurdering af de enkelte dele af den<br />
mundtlige eksamen, og vægtningen mellem de enkelte dele fremgår af<br />
eksamensbestemmelserne i det pågældende fag.<br />
Der gives særskilt karakter efter 13-skalaen for mundtlig eksamen i hvert fag.<br />
CENTRALT STILLET SKRIFTLIG EKSAMEN<br />
Der er afsluttende centralt stillet skriftlig eksamen i linjefagene Dansk,<br />
Matematik, Engelsk, Fransk, Tysk og Dansk som andetsprog. Der er tale om<br />
en individuel eksamen med opgavesæt, der er udarbejdet af<br />
Undervisningsministeriet. Ministeriet fastsætter desuden tidspunkt og varighed<br />
for prøverne.<br />
Der gives særskilt karakter efter 13-skalaen for centralt stillet skriftlig eksamen<br />
i hvert af de nævnte fag.<br />
AFLØSNING<br />
Dele af et fags indhold kan afløses gennem udarbejdelse af en skriftlig<br />
opgave, en praktisk opgave, en fremlæggelse for holdet eller mødepligt.<br />
Mulighed for afløsning fremgår af studieordningens bestemmelser for hvert<br />
enkelt fag. Opgaven/fremlæggelsen/deltagelsen skal godkendes af fagets<br />
lærer, og den pågældende del af fagets indhold indgår herefter ikke i fagets<br />
afsluttende prøve.<br />
De dele af et fag, som på denne måde afløses i forhold til den afsluttende<br />
prøve, kan højst udgøre 15 % af et fags indhold (bekendtgørelsens § 15, stk.<br />
5). Der træffes i hvert enkelt tilfælde aftale mellem de studerende og holdets<br />
lærer(e) om, hvor stor en del af fagets stofområde, som afløses gennem det<br />
enkelte forløb, angivet i studenterårsværk.<br />
MØDEPLIGT<br />
Mødepligt kan være foreskrevet i studieordningen i dele af studieforløbet i de<br />
enkelte fag eller i forbindelse med særlige tværfaglige eller tematiske forløb.<br />
Der kan fx være tale om, at mødepligt er foreskrevet i forbindelse med<br />
afløsning af dele af et fags stofområde (se ovenfor). Men der kan også være<br />
tale om, at der i et fag indgår obligatoriske forløb med mødepligt, som skal<br />
sikre, at alle studerende tilegner sig viden om et fags grundlæggende<br />
færdigheder, sikkerhedsbestemmelser eller lignende.<br />
Mødepligt indebærer, at den studerende skal deltage aktivt i mindst 80 % af<br />
de aftalte undervisningstimer.<br />
Manglende opfyldelse af mødepligt indebærer normalt, at det pågældende<br />
forløb skal tages om næste gang, det indgår i undervisningen. Se i øvrigt<br />
regler for genindstilling i de enkelte fag.<br />
154
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Mødepligt ved praktik sidestilles dog med den tilstedeværelsespligt, som<br />
skolens lærere har. Fravær kan derfor kun accepteres i forbindelse med<br />
sygemelding eller efter særlig godkendelse fra skolens ledelse.<br />
SKRIFTLIGE OG PRAKTISKE ARBEJDER<br />
I fagenes eksamensbestemmelser er der anvendt følgende overordnede<br />
betegnelser for sådanne arbejder. En nærmere bestemmelse af arbejdets art<br />
og konkrete omfang findes i de lokale bestemmelser for fagene.<br />
Mappetekst<br />
Se studieordningens afsnit om mødesteder<br />
Korte skriftlige oplæg<br />
Et “kort skriftligt oplæg<strong>”</strong> er overordnet defineret som et skriftligt oplæg til prøve<br />
på minimum tre og maksimum fem normalsider (a 2600 anslag pr. side).<br />
Korte skriftlige oplæg kan have forskellig karakter (som synopse, rapport,<br />
mindmap eller lign., hvilket fremgår af de lokale bestemmelser for fagene).<br />
Korte skriftlige oplæg kan også skrives af flere studerende i en gruppe, idet<br />
korte skriftlige oplæg ikke kan være genstand for vurdering. Korte skriftlige<br />
oplæg er udelukkende oplæg til mundtlig prøve.<br />
Når det korte skriftlige oplæg skrives af studerende i en gruppe, fastholdes<br />
sideomfanget på tre til fem normalsider.<br />
Ved eksaminationen tages der udgangspunkt i det korte skriftlige oplæg,<br />
således at der gennemføres en uddybende og argumenterende samtale.<br />
Under denne samtale kan der trækkes forbindelseslinjer til et evt. fælles læst<br />
litteratur.<br />
Længere skriftlige opgaver<br />
En “længere skriftlig opgave<strong>”</strong> er overordnet defineret som minimum 10 og<br />
maksimum 20 normalsider (a 2600 anslag pr. side).<br />
Længere skriftlige opgaver kan have forskellig karakter og forskelligt omfang<br />
inden for rammen af de 10-20 sider, hvilket fremgår af de lokale<br />
bestemmelser for fagene.<br />
Længere skriftlige opgaver er normalt genstand for vurdering ved mundtlig<br />
prøve, og i disse tilfælde skrives opgavene individuelt.<br />
Ved eksaminationen tages der udgangspunkt i den længere skriftlige opgave,<br />
således at der gennemføres en uddybende og argumenterende samtale om<br />
opgavens indhold. Under denne samtale kan der trækkes forbindelseslinjer til<br />
evt. fælles læst litteratur.<br />
Produkt<br />
Et resultat af en arbejdsproces, fx i form af en kunstnerisk frembringelse, en<br />
brugsgenstand, en tekst (eksempelvis en novelle eller et digt), en<br />
frembringelse af billed/lydmæssig eller verbal genre, som er egnet til at<br />
demonstrere eller drøfte væsentlige sider af et tema eller en<br />
problemstilling. Produktet indgår i den samlede bedømmelse af prøven.<br />
155
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Normalsider<br />
En side defineres som en normalside a 2600 typeenheder, dvs. inkl.<br />
bogstaver, tegn og mellemrum og desuden billeder, tabeller og bilag. Forside,<br />
indholdsfortegnelse og litteraturliste tælles derimod ikke med.<br />
Antallet af typeenheder (altså maks. 2600 typeenheder) skal være gældende<br />
for hver enkelt side. Man kan således ikke overskride øverste grænse for<br />
antal sider, selv om opgaven indeholder en eller flere sider med mindre end<br />
2600 typeenheder.<br />
Vejledning: I Microsoft Word kan antal typeenheder findes ved at markere den<br />
tekst, hvori typeenhederne ønskes optalt, og dernæst vælge Funktioner<br />
menuen Ordoptælling. I dialogboksen Ordoptælling er det tallet for Tegn (med<br />
mellemrum), der svarer til antal typeenheder. Hvis opgaven indeholder<br />
fodnoter og/eller slutnoter, skal afkrydningsfeltet Medtag fodnoter og slutnoter<br />
slås til, idet noterne også skal medregnes.<br />
Ved en normalside forstås for prosa 1300 anslag og for poesi 30 verselinjer.<br />
AFLEVERING AF SKRIFTLIGE OG PRAKTISKE ARBEJDER<br />
Materiale, som danner udgangspunkt for eksaminationen ved mundtlig<br />
eksamen, afleveres senest den 4. maj i det pågældende fags<br />
eksamenssemester.<br />
Regler for tidspunkt for aflevering og godkendelse af arbejder, der indgår i et<br />
undervisningsforløb som afløsning for dele af et fags indhold, eller som er<br />
resultatet af obligatoriske forløb, fremgår af studieordningen for de enkelte<br />
fag.<br />
SYGEEKSAMEN<br />
Hvis det med en lægeattest dokumenteres, at den studerende har været<br />
forhindret i at deltage i eller fuldt ud gennemføre afsluttende prøve i et fag, har<br />
den studerende ret til at anvende indstillingen næste gang, der er ordinært<br />
afsluttende prøve ved seminariet i det pågældende fag.<br />
Sygeeksamen omfatter de dele af fagets prøve, for hvilke der gives en samlet<br />
karakter.<br />
UREGELMÆSSIGHEDER I FORBINDELSE MED EN PRØVE<br />
Uregelmæssigheder i forbindelse med den afsluttende prøve i<br />
læreruddannelsens fag er nærmere beskrevet i Bekendtgørelse om prøver og<br />
eksamener i erhvervsrettede uddannelser (BEK nr. 356 19/05/2005) § 19.<br />
Uregelmæssigheder fra den studerendes side i forbindelse med prøven kan<br />
eksempelvis bestå i, at man<br />
• uretmæssigt har skaffet sig hjælp fra andre<br />
• har anvendt ikke tilladte hjælpemidler<br />
156
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
• har udgivet en andens arbejde for sit eget<br />
• uretmæssigt har hjulpet eller forsøgt at hjælpe andre<br />
• har udvist forstyrrende adfærd.<br />
I tilfælde af sådanne uregelmæssigheder kan rektor bortvise den studerende<br />
fra prøven.<br />
Hvis uregelmæssigheder først konstateres efter afslutningen af en prøve eller<br />
dele heraf, kan rektor annullere prøven for den studerende. Hvis der hersker<br />
tvivl om, hvorvidt der foreligger grund til bortvisning fra en prøve, kan rektor<br />
tillade, at den studerende fortsætter med prøven under forbehold af senere<br />
afgørelse af sagen.<br />
Bortvisning fra eller annullering af en prøve betyder, at deltagelse i prøven i<br />
resterende fag i den pågældende prøvetermin bortfalder. Den studerende vil<br />
herefter først kunne genindstille sig til prøven i de pågældende fag efter et år.<br />
I særlige tilfælde kan rektor bortvise en studerende fra seminariet i ét eller<br />
flere semestre.<br />
KLAGE OVER EKSAMEN FRA DEN STUDERENDES SIDE<br />
Klage fra en studerendes side over forløbet af en prøve sker efter de<br />
retningslinjer, som er fastsat i Bekendtgørelse om prøver og eksamener i<br />
erhvervsrettede uddannelser (BEK nr. 356 19/05/2005).<br />
Klagen, der skal være skriftlig og begrundet, afleveres til rektor senest to uger<br />
efter, at resultatet af prøven er bekendtgjort.<br />
Rektor forelægger hurtigst muligt klagen for den eller de oprindelige<br />
bedømmere, der kan 1) foretage en ny bedømmelse, 2) tilbyde<br />
reeksamination eller 3) afvise klagen. Klagen kan kun afvises, hvis<br />
bedømmerne er enige om det. I tilfælde af uenighed, følges særlige<br />
retningslinjer.<br />
Bedømmernes stillingtagen skal foreligge senest to uger efter modtagelsen af<br />
klagen. Rektor meddeler klageren resultatet af bedømmernes stillingtagen.<br />
Klageren har herefter mulighed for at indbringe denne afgørelse for et<br />
ankenævn, hvis medlemmer dels udpeges af censorformandskabet, dels af<br />
seminariet. Den studerende skal aflevere en skriftlig og begrundet anke til<br />
rektor senest to uger efter, at klageren er gjort bekendt med bedømmernes<br />
afgørelse.<br />
En kopi af den fulde tekst af bestemmelserne i eksamensbekendtgørelsens<br />
kapitel 10 findes på seminariets hjemmeside.<br />
MERITOVERFØRSEL OG DISPENSATIONSBESTEMMELSER<br />
Uddannelseselementer gennemført ved et andet lærerseminarium<br />
Ifølge bekendtgørelsens § 21 stk. 1 kan uddannelseselementer gennemført<br />
ved ét lærerseminarium ækvivalere med tilsvarende uddannelseselementer<br />
157
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
ved et andet lærerseminarium. Studerende, der ønsker at overføre<br />
uddannelseselementer (fag eller kurser), som er gennemført ved et andet<br />
seminarium, til N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium, afleverer dokumentation herfor på<br />
seminariets studiekontor.<br />
Merit<br />
Efter bekendtgørelsens bestemmelser (bek. Nr 382 af 19/6 1998) kan der<br />
gives merit for elementer i læreruddannelsen som den studerende har skaffet<br />
sig ved tidligere gennemførte uddannelsesforløb. Godkendelse af merit<br />
betyder, at et angivet element eller fag betragtes som gennemført eller<br />
bestået, og at den studerende på baggrund heraf kan gennemføre<br />
læreruddannelsen uden at deltage eller aflægge prøve i de godkendte<br />
elementer. Lærerseminariernes rektorforsamling vurderer løbende hvilke<br />
uddannelseselementer, der i niveau og relevans svare til elementer i<br />
læreruddannelsen.<br />
Fælles regler for meritoverførsel og fritagelse for dele af<br />
læreruddannelsen<br />
Efter Bekendtgørelse om uddannelse af lærere til folkeskolen (BEK nr. 382<br />
19/06/1998, § 20 stk. 2 og § 21 stk 2), jævnfør også Bekendtgørelse om<br />
adgang, indskrivning og orlov mv. ved videregående uddannelser (BEK nr.<br />
149 06/03/2006):<br />
Udgangspunktet er, når der tales om merit, at der ikke kan være tale om<br />
direkte sammenlignelighed. Merit kan gives for anden uddannelse/dele af<br />
anden uddannelse, som af niveau og relevans vurderes at kunne svare til<br />
elementer i læreruddannelsen eller hvis den studerende på anden måde har<br />
opnået tilsvarende kvalifikationer.<br />
Universitetsuddannelser<br />
1. Universitetsuddannelser (kandidateksamen, embedseksamen,<br />
magisterkonferens, hovedfag, sidefag/bifag, 1. del/B.A. 1 teologisk<br />
grunduddannelse), både humanistiske og naturvidenskabelige fag, giver<br />
fritagelse for det tilsvarende fag i læreruddannelsen som linjefag.<br />
2. Psykologisk embedseksamen giver ud over Psykologi tillige fritagelse for<br />
Pædagogik.<br />
3. Magisterkonferens, hoved- eller bifag i pædagogik giver udover<br />
Pædagogik tillige fritagelse for Psykologi, Almen Didaktik og Skolen i<br />
Samfundet.<br />
4. De samfundsvidenskabelige universitetsuddannelser BA, cand.mag.,<br />
cand.scient.pol., cand.scient.anth., cand.scient.soc. og cand.scient.adm.,<br />
cand.tech.soc., cand.comm., cand.polit., cand.oecon., uddannelserne fra alle<br />
danske universiteter samt samfundsvidenskabelig basis-uddannelse fra<br />
Roskilde Universitetscenter giver fritagelse for linjefaget Samfundsfag.<br />
Civilingeniør cand.polyt. giver, fritagelse for Matematik og Fysik/Kemi.<br />
158
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
Handelshøjskole og universitetsuddannelser<br />
Erhvervssproglig bacheloruddannelse (BA i erhvervssprog), erhvervssproglig<br />
diplomuddannelse (ED), erhvervssproglige kandidatuddannelser, cand.mag.,<br />
cand.ling.merc. og cand.interpret.<br />
giver fritagelse for det tilsvarende sprog som linjefag i læreruddannelsen.<br />
NB. Korrespondenteksamen (erhvervsfaglig uddannelse) giver ikke fritagelse<br />
for noget fag.<br />
Andre pædagogiske uddannelser<br />
1. Pædagoguddannelsen giver fritagelse for Pædagogik og Psykologi.<br />
2. En uddannelse som husholdningslærer samt ernærings- og<br />
husholdningsøkonomer giver fritagelse for Pædagogik og Psykologi samt<br />
linjefaget Hjemkundskab.<br />
3. En håndarbejdslæreruddannelse giver fritagelse for Pædagogik og<br />
Psykologi samt linjefaget Håndarbejde.<br />
4. Voksenunderviseruddannelsen giver merit for Pædagogik og Psykologi<br />
samt Almen Didaktik.<br />
5. Pædagogisk Diplomeksamen i Almen Pædagogik giver merit for<br />
Pædagogik og Psykologi og Almen Didaktik.<br />
I alle andre tilfælde end de ovenfor nævnte tager rektor stilling til ansøgning<br />
om fritagelse for fag i læreruddannelsen efter en konkret vurdering af<br />
ansøgerens kvalifikationer. Når det gælder udenlandske læreruddannelser,<br />
skal disse vurderes af Center for Vurdering af Udenlandske Uddannelser<br />
www.cvuu.dk, hvis der ønskes direkte godkendelse af uddannelsen til<br />
folkeskolen.<br />
Det er under alle omstændigheder en forudsætning for fritagelse, at der<br />
foreligger behørig dokumentation for den pågældende uddannelse, og at<br />
følgende bestemmelser følges:<br />
1. Studerende, der fritages for linjefag, skal deltage i praktik i faget/fagene.<br />
2. Studerende, der fritages for linjefaget Fysik/Kemi med astronomi, skal ud<br />
over det i pkt. 1 nævnte, følge undervisningen i sikkerheds- og miljøproblemer<br />
i forbindelse med det eksperimentelle arbejde.<br />
3.<br />
Studerende, der har virket som vikar i folkeskolen i over to år i fuldt skema<br />
kan fritages for skoleperioden, hvis der foreligger positiv udtalelse fra<br />
skoleleder.<br />
4. Det er ikke muligt at opnå fritagelse for bedømmelsespraktikken.<br />
5. En studerende kan overføre merit/få fritagelse for dele af<br />
læreruddannelsen der svarer til op til to årsværk.<br />
159
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
FRITAGELSE AF HELBREDSMÆSSIGE GRUNDE<br />
Rektor kan ifølge bekendtgørelsens § 22 tilrettelægge særlige studieforløb<br />
eller eventuelt fritage en studerende for dele af uddannelsen, når det ved<br />
lægeerklæring godtgøres, at den studerende af helbredsmæssige grunde ikke<br />
fuldt ud kan følge den normale uddannelse.<br />
Lægeerklæringen indhentes hos egen læge. Den studerende afholder selv<br />
udgifter i forbindelse med blankettens udfyldelse. Blanketten afleveres til<br />
studiekontoret.<br />
Fritagelse i forbindelse med udenlandske studieophold<br />
I forbindelse med studieophold inden for Den Europæiske Union, EU, eller<br />
Norden, som er planlagt gennem seminariet som et led i læreruddannelsen,<br />
tages der i hvert enkelt tilfælde på forhånd stilling til, hvilke elementer af<br />
uddannelsen (herunder praktik) studieopholdet ækvivalerer med.<br />
ORLOV<br />
Orlov kan først bevilges efter gennemført 1. studieår med tilhørende<br />
eksamen. Studerende kan i orlovsperioden ikke deltage i undervisningen og<br />
kan i et semester, hvor man er bevilget orlov, ikke indstille sig til eksamener.<br />
Orlov kan søges for ét studieår ad gangen. Ansøgningsfristen er 4. maj.<br />
Der henvises til bekendtgørelse om adgang, indskrivning og orlov m.v. ved<br />
videregående uddannelser (BEK nr. 149 06/03/2006).<br />
Barselsorlov<br />
Barselorlov kan bevilges under hele studieforløbet. Studerende på<br />
barselsorlov har ret til at følge undervisningen og gå til eksamen under<br />
orloven i det omfang, den studerende selv ønsker det. Orloven bevilges for et<br />
år ad gangen og kan bevilges i allerede påbegyndte semestre.<br />
INSTITUTIONSSKIFT/OVERFLYTNING<br />
Skift fra andet lærerseminarium til N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium vil i særlige tilfælde<br />
kunne lade sig gøre, såfremt det er foreneligt med studieordningen. I disse<br />
tilfælde betragtes et studieår gennemført på et andet seminarium som<br />
gennemført på N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium.<br />
SKIFT AF FAG<br />
Det obligatoriske linjefag Dansk eller Matematik vælges ved optagelsen på<br />
uddannelsen og ud fra dette valg sammensættes stamhold og praktikgrupper.<br />
Det er kun i særlige tilfælde muligt at skifte mellem linjefagene Dansk og<br />
Matematik som 1. linjefag efter studiestart. Den studerende skal indgive en<br />
skriftlig ansøgning til studiekontoret om skift af 1. linjefag senest den 15.<br />
160
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
september i fagets 1. semester.<br />
2., 3. og 4. linjefag vælges ligeledes ved optagelsen på uddannelsen. Som et<br />
led i den løbende evaluering af undervisningen vil det være muligt for den<br />
studerende at erkende vanskeligheder i forhold til faget og at tage sagen op<br />
med faglæreren.<br />
Ønsker om linjefagsskift i 2. linjefag skal fremsættes på studiekontoret senest<br />
15. september i 1. semester.<br />
Der er linjefagsorientering om 3. og 4. linjefag på 3. semester. Uanset om den<br />
studerende ønsker at ændre sit valg af 3. og 4.linjefag eller ej i forhold til<br />
optagelsen, skal alle studerende på 2. årgang udfylde en blanket med deres<br />
valg af 3. og 4. linjefag. Blanketten afleveres på studiekontoret inden<br />
udgangen af 3. semester. Linjefagsholdene offentliggøres i maj måned på 4.<br />
semester.<br />
Ved et eventuelt. omvalg af 3. og 4. linjefag efter maj måned på 4. semester<br />
skal studiekontoret undersøge om et omvalg er mulig, dvs. fagenes oprettelse<br />
og plads på holdene.<br />
Den studerende begynder det nyvalgte fag på 5. semester.<br />
Linjefagsskift efter undervisningsstart skal fremsættes til studiekontoret senest<br />
15. september i fagets 1. semester.<br />
SÆRLIGE STUDIEFORLØB (JF. BEKENDTGØRELSE NR. 382 AF 19.<br />
JUNI 1998, § 22)<br />
Tilrettelæggelse af specielle studieforløb eller fritagelse for dele af<br />
uddannelsen, i begge tilfælde ud fra helbredsmæssige forhold, sker i<br />
samarbejde med studievejleder.<br />
DISPENSATION<br />
Rektor kan i henhold til bekendtgørelsens § 20, stk. 4., når der foreligger<br />
rimelige grunde, dispensere fra de lokalt fastsatte bestemmelser i<br />
studieordningen.<br />
Sager af principiel betydning skal, inden der evt. meddeles dispensation,<br />
forelægges Studierådet.<br />
OVERGANGSBESTEMMELSER<br />
Denne studieordning gælder for alle studerende, der er påbegyndt deres<br />
studium efter 1998, og studerende, der har påbegyndt deres uddannelse efter<br />
1998, vil således skulle afslutte deres uddannelse efter denne ordning.<br />
Eksamener fra tidligere ordninger vil automatisk blive overført til denne<br />
ordning.<br />
Hvor antal og karakter af obligatoriske forhold på afgørende måde afviger fra<br />
161
<strong>Gældende</strong> studieordning <strong><strong>”</strong>Gl</strong>.<strong>”</strong> uddannelse – N. <strong>Zahle</strong>s Seminarium (Rev. pr 16. januar 2008)<br />
tidligere ordninger og dermed bringer de studerende i en vanskelig situation,<br />
indsender holdet/den studerende sammen med læreren en samlet<br />
sagsfremstilling og dispensationsansøgning til rektor mht. løsning af dette.<br />
DISPENSATION FRA STUDIEORDNINGENS LOKALT FASTSATTE<br />
REGLER<br />
Rektor kan i øvrigt give dispensation fra alle regler i studieordningen, som<br />
alene er fastsat af seminariet, jf. bekendtgørelsens § 20, stk. 4.<br />
Til top<br />
162