BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
sammenhæng var den hygiejniske. Hygiejnen blev herhjemme almindeligt kendt som begreb i<br />
1840’erne. Det skete på baggrund af en i udlandet spirende videnskabeliggørelse af<br />
beskæftigelsen med ”det sunde liv” - konkretiseret i Edwin Chadwicks socialhygiejniske<br />
re<strong>for</strong>marbejde i England. Hygiejnen fik også herhjemme hurtigt stor indflydelse på debatterne<br />
om byens fremtidige ud<strong>for</strong>mning og dens budskaber ændrede fundamentalt opfattelsen af<br />
”hvordan man gør en by” til også at inkludere hensynet til den hygiejniske diskurs. Den<br />
hygiejniske diskurs blev hentet ind fra udlandet og introduceret på dansk grund af en alliance<br />
af fremtrædende danske intellektuelle, videnskabsmænd og politikere, som gjorde det<br />
hygiejniske ordensprojekt til deres eget. I væmmelse over hovedstadens tiltagende <strong>for</strong>urening,<br />
arbejderklassens uværdige leve<strong>for</strong>hold og alarmerende sygdoms- og dødelighedsstatistikker<br />
udviklede denne alliance eller bevægelse af læger, ingeniører, præster og politikere en ny<br />
<strong>for</strong>m <strong>for</strong> socialhygiejne, som så det som sit <strong>for</strong>mål at sikre bybefolkningens <strong>for</strong>tsatte<br />
overlevelse og samfundets <strong>for</strong>tsatte stabilitet.<br />
Mit metodiske fokus på diskurser har vist, hvordan hygiejnebevægelsen tog den<br />
hygiejnevidenskabelige diskurs til sig og mobiliserede den til <strong>for</strong>del <strong>for</strong> egne synspunkter og<br />
i-tale-satte byens smuds og byens slum <strong>for</strong> borgerskabet ud fra miasmeteoriens rumslige<br />
ætiologi. Periodens dominerende ”sande” lægevidenskabelige diskurs. Helt i tråd med teorien<br />
agiterede bevægelsen <strong>for</strong> et rumsligt ordensprojekt, der skulle optimere den offentlige<br />
hygiejne. Konkret ved bla. bygge sunde boligkvarterer og anlægge et moderniseret<br />
vand<strong>for</strong>syningssystem med afløb til underjordiske kloakker. Selvom man senere fandt ud af,<br />
at miasmeteorien var <strong>for</strong>kert, var dette ordensprojekt alligevel en praktisk succes mht. den<br />
offentlige hygiejne. De byplanmæssige initiativer som blev <strong>for</strong>etaget <strong>for</strong>bedrede<br />
sundhedstilstanden blandt byens borgere ved at fjerne årsagerne til den dårlige luft og ved at<br />
lukke af <strong>for</strong> sygdommes arnesteder og deres smitteveje.<br />
Hygiejnebevægelsens agitatoriske strategi i kampen <strong>for</strong> sanitære re<strong>for</strong>mer og mod de<br />
usunde boliger var <strong>for</strong> det første at bruge naturvidenskabelige ”beviser” som argumenter <strong>for</strong><br />
den hygiejniske byplanlægning. Lægerne, ingeniørerne, præsterne m.fl. i bevægelsen kunne i<br />
kraft af deres uddannelse og position i-tale-sætte deres synspunkter, og de praktiserede derved<br />
konkret magten gennem det Foucault har kaldt <strong>for</strong> ”viljen til viden” og ”viljen til sandhed”.<br />
Hygiejnikerne søgte ved denne fremgangsmåde, at definere den hygiejniske diskurs som<br />
”sand” og begrundet i eksakt videnskabelig objektivitet. Herved producerede bevægelsen<br />
overbevisende argumenter, der kunne bruges til at profilere den hygiejniske sag over<strong>for</strong><br />
96