BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Som vi har set det, herskede der i kongressens anden afdeling nogenlunde konsensus om at<br />
sikre byerne en ordentlig vand<strong>for</strong>syning med rent vand. I kongressens tredje afdeling, som<br />
omhandlede latrinvæsenet og kloaksystemet, var der anderledes uenighed om latrinens<br />
bortskaffelse og om det nyttige i kloakkerne i det hele taget. Professor Hummel, som havde<br />
fået ansvaret <strong>for</strong> at indlede diskussionen, mente bla., at det <strong>for</strong> de ”större Stæder” ville den<br />
mest optimale tekniske løsning på latrinproblemet ”at indrette et Kloaksystem til Optagelse af<br />
Aflöb fra Latriner (Water-closets) og alt andet Spildevand fra Staden, naar man har et Udlöb<br />
til en Ström, der kan före Urenlighederne bort”. 250 Han pointerede, at betingelserne <strong>for</strong><br />
kloaksystemets anvendelse er, at man havde ”et passende Udlöbsted <strong>for</strong> Kloaksystemet”, dvs.<br />
at kloakkerne udmundede i et hav. 251 Idémanden bag kongressen, Dr. Carlsson, var den første<br />
taler efter Hummel. Den stockholmske stadslæge udtalte sig med stor skepsis mod Hummels<br />
kloaksystem. Han <strong>for</strong>udså, at rørene ville blive ”Reservoirer <strong>for</strong> Urenligheder”, som ingen<br />
nok så stærk strøm ville kunne skylle væk. Han bebrejdede Hummel, at han negligerede det<br />
”Statsoeconomiske” aspekt: At byernes latrin kunne sælges og anvendes som gødning. En<br />
anden svensker, oberst Hazelius, bakkede Carlsson op. Han indvendte mod Hummel, at<br />
kloakering ud i verdenshavet i ”statsoeconomisk Henseende var et Tab af overordentlig<br />
Betydning”. Hazelius ”ansaae Latrinaffaldet <strong>for</strong> en saa vigtig Ting i Naturens Huusholdning,<br />
af saa stor Betydning med Hensyn til Landets Frugtbargjörelse, at man af selve Naturen<br />
henvistes til at benytte det, ikke til at bortkaste det”. 252 De kloakskeptiske kongresdeltagere<br />
brugte alle argumenter såsom hensynet til latrinens gødningskraft, naturens kredsløb,<br />
økonomi og tab af næringsstoffer i deres afvisning af kloaksystemet. De mente, at<br />
tøndesystemet, som politimester Jørgensen fra Slesvig <strong>for</strong>mulerede det, ”kunne i hygiejnisk<br />
og andre Henseender være fuldt saa godt som et Kloaksystem”. 253<br />
”1. Vandet kan tages fra Floder, fra Overfladens Ansamlinger eller underjordiske Beholdere, naar det blot er<br />
tilstede i tilstrækkelig Mængde og af den reneste Beskaffenhed, som kan opnaaes.<br />
2. En Vandledning er nödvendig <strong>for</strong> at <strong>for</strong>syne större Byer med godt Vand i tilstrækkelig mængde.<br />
3. Hovedledningen bör være af stöbt Jern; ved Ledningerne i Husene bör Kobber, Bly ellerZink undgaaes.<br />
4. Rörledningerne bör lægges i den frostfrie Jord, altsaa i Kjôbenhavn og hele Danmark mindst 4 Fod dybt, i<br />
Christiania 4-6 Fod, i Stockholm, hvor Frosten trænger dybest i den opfyldte Jordbund, er man fuldkommen<br />
sikker <strong>for</strong> Frysning i 8 Fods Dybde.<br />
5. Ledningerne i Husene maae ved slette Varmeledere beskyttes mod Frost, og helst allerede ved Bygningernes<br />
Anlæg tages hensyn dertil.”<br />
250<br />
ibid. s. 253<br />
251<br />
ibid. s. 252<br />
252<br />
ibid. s. 257, 261: Flere andre deltagere: Kancelliråd og byfoged i Rudkjøbing, Sager, den norske<br />
fængselsdirektør, Norum, fabrikör Rossing og matematikprofessor Jørgensen mente heller ikke, at kloakker var<br />
den bedste tekniske løsning på problemet.<br />
253<br />
ibid. s. 260<br />
61