BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
en række indlysende <strong>for</strong>dele set i <strong>for</strong>hold til den gamle. Det nye anlæg havde bla. ”Større<br />
Oekonomi” og ”Større Simplicitet og Sikkerhed i Virkningerne”. 219 Desuden havde planen<br />
den <strong>for</strong>del, at den tog hensyn til den politiske uenighed omkring spørgsmålet, ud<strong>for</strong>met som<br />
den var, som et kompromis mellem tilhængere og modstandere af systemet. Planen indebar på<br />
én gang en bevarelse af natrenovationsordningen og indførsel af kloakker!<br />
Colding er dog af flere blevet anklaget <strong>for</strong> at handle ud fra en skjult dagsorden. Jens Peter<br />
Hilden mener, at Colding har handlet efter direktiver fra den kloakskeptiske Magistrat, som<br />
havde stillet ham en nyoprettet stilling som stadsingeniør <strong>for</strong> hovedstaden i udsigt. 220 Tim<br />
Knudsen <strong>for</strong>estiller sig derimod, at Coldings opgivelse af den fuldstændige kloakplan bunder<br />
i, at denne plan oprindeligt var udarbejdet af Lindberg, som Colding havde et anspændt<br />
<strong>for</strong>hold til. 221 Lindegaard derimod anskuer Coldings plan i et mere positivt lys, og pointerer,<br />
at Coldings plan lige præcis var det kompromis teknisk, politisk, økonomisk, videnskabeligt<br />
m.m., som alle parter kunne leve med. Hvilket muliggjorde, at der overhovedet kom kloakker<br />
til København i perioden, om end ikke i den <strong>for</strong>m, som de mest progressive re<strong>for</strong>matorer i<br />
hygiejnebevægelsen havde <strong>for</strong>estillet sig. 222<br />
Jeg vil mene, at alle tre udlægninger af Coldings omsving kan have deres berettigelse, men<br />
jeg hælder nok mest til Lindegaards kompromis<strong>for</strong>klaring, som er den mindst konspiratoriske<br />
af dem. Monokausale <strong>for</strong>klaringer er dog altid en <strong>for</strong>enklet fremstilling af begivenhedernes<br />
gang. Virkeligheden er kompleks og bør ses i en multikausal kontekst. Mange <strong>for</strong>hold har<br />
spillet ind i Coldings overvejelser og planer, ligesom mange interesser i det hele taget har<br />
indvirket på og <strong>for</strong>met debatten – og dermed kloaksystemets praktiske ud<strong>for</strong>mning, som man<br />
begyndte at realisere fra år 1860.<br />
219 KBF, Mødet den 7de April 1856 s. 5<br />
220 Hilden 1973. s. 50. Colding blev stadsingeniør i 1858.<br />
221 Hilden 1973 s. 69, Knudsen 1988 s. 54:<br />
Endelig skal man ikke underkende økonomiens betydning <strong>for</strong> den store modstand mod kloakkerne: Latrinen<br />
kunne køres væk vha. af den gammeldags natrenovationsordning og sælges til omegnens bønder som gødning.<br />
Der var altså økonomiske <strong>for</strong>dele ved en mere rationel opsamling af latrinen, hvilket kloaksystemets argeste<br />
modstandere udmærket vidste. I denne periode lykkedes dog aldrig at få landmændene til at aftage større<br />
mængder latrin. I stedet voksede latrinkulerne i Rådmandsmarken, Kløvermarken og andre steder langt ud over<br />
det tilladelige.<br />
222 Lindegaard 2001 s. 78f<br />
55