BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
BYENS PLAN - Dansk Center for Byhistorie
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
I lyset af truslens alvor ”nu da Choleraen er i vor nærhed” anbefalede Hornemann ”ud fra et<br />
hygiejnisk Standpunkt”, at man slet og ret sløjfede voldene og slotsgraven og fyldte dem op i<br />
stedet. 124<br />
3.2.5. Kolerafrygten som argument<br />
Hornemann havde allerede i en artikel i Fædrelandet den 21. juli 1848 125 understreget<br />
myndighedernes pligt til at være deres ansvar bevidst og – under kyndig vejledning fra<br />
lægerne og andre sagkyndige - gøre alt hvad der stod i deres magt <strong>for</strong> at hindre koleraen i at<br />
bryde ud i København. Senere samme år skrev han, som vi har set det, artiklen ”Om<br />
Kjöbenhavns stillestaaende Vande, en hygiejnisk Bemærkning”, 126 hvor han også advarede<br />
mod konsekvenserne i at ignorere truslen. Danmark slap dog med skrækken i 1848, men faren<br />
<strong>for</strong> et udbrud var stadigvæk overhængende. Hygiejnebevægelsen med Hornemann i spidsen<br />
blev ved med at råbe op om nødvendigheden i at tage sine hygiejniske <strong>for</strong>holdsregler mod den<br />
lurende katastrofe.<br />
Lidt kynisk kan man sige, at koleratruslen efterhånden blev et effektivt argument i den<br />
hygiejniske diskurs, og at hygiejnebevægelsen lukrerede på frygten <strong>for</strong> en epidemi i sin<br />
agitation. Emil Hornemann brugte i særlig grad koleraen i agitatorisk øjemed i artiklen fra<br />
1851: ”Den seneste Cholera-Epidemie i England – med dertil knyttede Bemærkninger om<br />
vore Forhold” 127 Over<strong>for</strong> sine kollegaer i Det kongelige medicinske Selskab, hvor<br />
Hornemann aflagde halvårsberetning <strong>for</strong> Selskabets Hygiejniske Komité d. 3. oktober 1850,<br />
<strong>for</strong>klarede Hornemann også hensigten med den netop færdiggjorte artikel som ”at paavirke<br />
Opinionen til Fordel <strong>for</strong> Hygiejnen her i Staden”. 128 Artiklen blev skrevet i efteråret 1850 på<br />
baggrund af en beretning fra det engelske sundhedskollegium General Board of Health 129 om<br />
124 ibid. s. 221: Hornemann anbefalede dog også mere midlertidige løsninger til at <strong>for</strong>ebygge et muligt udbrud af<br />
kolera: 1. At fylde mere vand i gravene så man dækkede bredderne og hindrede uddunstningerne fra disse. 2. At<br />
man ikke lod de urenligheder, som man måtte hive op fra gravene blive liggende, men at man helt fjernede disse.<br />
3. At man helt afskaffede kloakker med afløb til gravene.<br />
125 Fædrelandet nr. 186, 21. juli 1848.<br />
126 Hornemann 1848<br />
127 Hornemann, Emil: Den seneste Cholera-Epidemie i England … med dertil knyttede Bemærkninger om vore<br />
Forhold. København 1851.<br />
128 „Det kgl. Medicinske Selskabs Forhandlinger i Vinteren 1850-51. Overordentligt Møde, 3die Okt. 1850”: I:<br />
Bibliothek <strong>for</strong> Læger. 1851. 3. række s. 138.<br />
129 Schmidt 1986 s. 46f: ”Generel Board of Health” blev oprettet som følge af vedtagelsen af verdens første<br />
moderne sundhedslovgivning i <strong>for</strong>m af den engelske ”Public Health Act” fra 1848, som blev til på baggrund af<br />
Edwin Chadwicks <strong>for</strong>slag til en sanitær lovgivning. Med Public Health Act blev det bestemt at regeringen -<br />
nærmere bestemt sundhedskollegiet Generel Board of Health - skulle være den øverste ansvarlige <strong>for</strong> hele den<br />
36